OBH 4875/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos sérelmesnek tartotta, hogy a Tiszafüredi Rendőrkapitányság munkatársai házkutatást tartottak a lakásán. A rendőri intézkedésnek ellenszegült, ezért büntetőeljárás indult ellene.
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )
Magánlakás sérthetetlenségéhez fűződő jog (Alk. 59. § (1)bek.9
Alkalmazott jogszabályok:
         1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
103. § (1) Ház, lakás, egyéb helyiség vagy azokhoz tartozó bekerített hely, továbbá jármű átkutatásának a hatóság határozata alapján akkor van helye, ha alaposan feltehető, hogy az a bűncselekmény elkövetőjének kézrekerítésére, a bűncselekmény nyomainak felderítésére vagy tárgyi bizonyítási eszköz megtalálására vezet.
(2) A házkutatást rendszerint az érdekelt jelenlétében kell elvégezni; megkezdése előtt közölni kell vele a házkutatást elrendelő határozatot és fel kell őt szólítani, hogy a keresett tárgyat önként adja elő. Ha az érdekelt távol van és megbízottja sincs, érdekeinek védelmére a hatóság képviselőt rendel ki.
Nyomozás a magánvádas eljárásban
315. § (1) Nyomozást a bíróság vagy az ügyész rendelhet el.
(2) A bíróság nyomozást rendel el és annak lefolytatásával a rendőrséget bízza meg, ha a feljelentett cselekmény elkövetője ismeretlen. Akkor is elrendelhet nyomozást, ha a bizonyítási eszközök felkutatása más módon nem lehetséges.

1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
Hivatalos személy elleni erőszak
229. § (1) Aki a hivatalos személyt jogszerű eljárásában erőszakkal vagy fenyegetéssel akadályozza, intézkedésre kényszeríti, vagy eljárása alatt, illetőleg emiatt bántalmazza, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
17. § (1) A Rendőrség a feladatának ellátása során a testi épséghez, a személyes szabadsághoz, a magánlakás, a magántitok és a levéltitok sérthetetlenségéhez, a személyes adatokhoz, valamint a tulajdonhoz fűződő jogokat a törvényben foglaltak szerint korlátozhatja.
19. § (1) A jogszabályi előírások végrehajtását szolgáló rendőri intézkedésnek - ha törvény vagy nemzetközi megállapodás másként nem rendelkezik - mindenki köteles magát alávetni, és a rendőr utasításának engedelmeskedni. A rendőri intézkedés során annak jogszerűsége nem vonható kétségbe, kivéve, ha a jogszerűtlenség mérlegelés nélkül, kétséget kizáróan megállapítható.
(2) A rendőr jogszerű intézkedésének való ellenszegülés esetén az e törvényben meghatározott intézkedések és kényszerítő eszközök alkalmazhatók.
76. § (1) A Rendőrség a törvényben szabályozott bűnmegelőzési, bűnüldözési (a továbbiakban együtt: bűnüldözési), valamint államigazgatási és rendészeti feladatainak ellátásához - központi, területi és helyi szinten - a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítottak, a büntetőeljárás alá vontak, a sértettek és egyéb közreműködők, az államigazgatási eljárásban ügyfelek, valamint egyéb érintettek személyes adatait, illetőleg más adatokat kezeli.
 82. § Az e törvényben nem említett adatkezelő szervek, ha törvény kivételt nem tesz, kötelesek a Rendőrség adatszolgáltatás iránti igényét teljesíteni.

1986. évi II. törvény a sajtóról
 3. § (1) A sajtószabadság gyakorlása nem valósíthat meg bűncselekményt vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívást, nem sértheti a közerkölcsöt, valamint nem járhat mások személyhez fűződő jogainak sérelmével.
11. § (1) A sajtónál hivatásszerűen tájékoztatási tevékenységet végző személy (a továbbiakban: újságíró) hivatása gyakorlása során:
a) bármely szervezettől vagy magánszemélytől jogosult felvilágosítást kérni;
b) a felvilágosítást adó személy nevét jogosult - annak kérelmére köteles - titokban tartani; bűncselekményre vonatkozó felvilágosítás esetén a büntető jogszabályok rendelkezései az irányadók;
(4) Az újságírót hivatása gyakorlása során a közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot tevő védelmére vonatkozó jogszabályokban meghatározott védelem illeti meg.

1977. évi I. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról
 15. § (1) A közérdekű bejelentést (javaslatot) tevő kérheti, hogy az eljárás során ne fedjék fel személyét. Ennek a kérelemnek - ha a vizsgálat eredményessége mást nem kíván - eleget kell tenni.

Megállapított tényállás:
	A panaszos a tiszafüredi "Szuper Info" c. újság újságírója és szerkesztője, a városi televízió részére is készít műsorokat. Panaszában sérelmezte, hogy a rendőrség házkutatás útján, erőszakkal meg akart szerezni egy adatot, amely a szerkesztőség birtokában volt. Ezzel véleménye szerint megsértették a sajtószabadságot, az adatvédelmi törvényt, illetve emberi jogait. A körülmények tisztázása érdekében tájékoztatást kértem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőrfőkapitányság vezetőjétől. A főkapitány tájékoztatása alapján a következőket állapítottam meg: 
	A Tiszafüredi Városi Bíróság a B.91/98/2. számú, 1998. június 29-i végzésében becsületsértés vétsége alapos gyanúja miatt, a Be. 315. § (1) és (2) bekezdései alapján, ismeretlen tettes ellen nyomozást rendelt el. A bíróság a nyomozás lefolytatásával a Tiszafüredi Rendőrkapitányságot bízta meg. Az eljárás alapjául R.M. magánvádló feljelentése szolgált, amelyet a tiszafüredi "Szuper Info" c. újság 1998. április 8-i számában megjelent hirdetés miatt tett. A bírói végzés szerint a rendőrségnek a nyomozás során - egyebek mellett -meg kellett állapítania a hirdetést megjelentető személyét.      
	A végzés alapján elrendelt nyomozás során, 1998. július 30-án reggel a Tiszafüredi Rendőrkapitányság két beosztottja a lakásán - amely egyben az újság szerkesztősége is volt -felkereste dr. Sz.O.-né panaszost. Kérték, hogy szolgáltassa ki a hirdető adatait, majd ennek megtagadását követően közölték vele, hogy a lakásán házkutatást tartanak. A panaszos tiltakozása és ellenállása miatt a házkutatást elhalasztották. 
	A délelőtt folyamán egy rendőrszázados vezetésével több rendőr és nyomozó - újabb házkutatási határozattal - ismételten megjelent a panaszos lakásán. Dr. Sz.O.-nét az alkalmazottai hazahívták. Megérkezése után ismét ellenszegült a rendőri intézkedésnek, a rendőröket kiutasította a lakásból és eközben az operatőrével videófelvételt készíttetett az eseményről. Az őt nyugtatni próbáló rendőrszázadost ököllel több ízben megütötte, két másik rendőrt megrúgott, illetve megkarmolt. Az ellenállás megfékezésére megbilincselték és előállították a kapitányságra. A rendőrségi gépkocsiból nem volt hajlandó kiszállni. Mobiltelefonján felhívta Egerben lakó ügyvédjét, de az szabadságon volt, ezért egy másik ügyvédtől kérte a megyei főkapitány értesítését. Ellenállása miatt a kapitányság épületébe a rendőrök felemelve vitték be.
	A kapitányságon a panaszosnál lévő személyes tárgyakat jegyzőkönyvben átvették. Az előállító helyiségben történő elhelyezése előtt több orvos megvizsgálta. A rendőrorvos, illetve a karcagi baleseti sebészeten elvégzett orvosi vizsgálat 8 napon belül gyógyuló horzsolásos sérüléseket állapított meg. Kihallgatására nem került sor, mert idegállapotára hivatkozva a vallomástételt megtagadta. Aznap 17.15 órakor bocsátották szabadon. Személyes tárgyainak átvételét ugyancsak megtagadta, az átvételi elismervényt a kapitányságon más ügyben jelen lévő fia, dr.Sz.O. ügyvéd írta alá.
	A Tiszafüredi Rendőrkapitányság vezetője 1998. július 31-én a Btk. 229. § (1) bekezdésébe ütköző, hivatalos személy elleni erőszak bűntettének alapos gyanúja miatt a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalnál feljelentést tett a panaszos ellen. A büntető feljelentéshez csatolták a bizonyítékként lefoglalt videókazettát.  
 	 A házkutatás és az előállítás elleni panaszt - megalapozatlanság miatt - a Tiszafüredi Városi Ügyészség B.211/1998. számú határozatával elutasította.
   
A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítottam, hogy a Tiszafüredi Rendőrkapitányság rendőrei a panaszos ügyében a hatályos jogszabályok alapján jártak el. A rendőrséget a bíróság végzése kötelezte a nyomozati cselekmény végrehajtására. 
	A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 19. § (1) bekezdése szerint a jogszabályi előírások végrehajtását szolgáló rendőri intézkedésnek mindenki köteles magát alávetni, és a rendőr utasításának engedelmeskedni. A rendőri intézkedés során annak jogszerűsége nem vonható kétségbe, kivéve, ha a jogszerűtlenség mérlegelés nélkül, kétséget kizáróan megállapítható.
	A sajtóról szóló 1986. évi II. törvény alapján az újságírót hivatása gyakorlása során a közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot tevő védelmére vonatkozó jogszabályokban meghatározott védelem illeti meg. A törvény 11. § (1) bekezdés alapján az újságíró a felvilágosítást adó személy nevét jogosult - annak kérelmére köteles - titokban tartani. A sajtótörvény rendelkezései és a megkülönböztetett védelem azonban nem vonatkozik a hirdetők adataira, amelyek az üzleti titok kategóriájába tartoznak. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 81. §-a kimondja, hogy személyhez fűződő jogot sért, aki üzemi vagy üzleti titok birtokába jut, és azt jogosulatlanul nyilvánosságra hozza, vagy azzal egyéb módon visszaél. A vizsgált esetben a törvényes jogkörében, bírói végzés alapján eljáró rendőrséggel szemben ezek az aggályok fel sem merülhettek. 
	A fentiekre való tekintettel, a panaszos magatartása, a rendőri intézkedésnek történő ellenszegülése miatt a kényszerítő eszközök alkalmazása, a panaszos előállítás jogszerű volt, a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. szeptember 18.

Gönczöl Katalin