OBH 4812/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	Sajtóközlemények hírt adtak arról, hogy 1998. augusztus 16-án éjszaka,  Békásmegyeren kigyulladt egy ötödik emeleti lakás. A tűzoltók gyors kiérkezése ellenére a lakásban két személy meghalt. A tűzben súlyosan megsérült egy fiú is, akit a mentők több kórházban próbáltak meg sikertelenül elhelyezni. A sérült a kórházba szállítást követően ugyancsak meghalt.
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében. Tekintettel arra, hogy az illetékes miniszter a tűzesetben sérült személy egészségügyi kezelésének problémáit kivizsgálta, így én csak a tűzoltással kapcsolatos alkotmányos emberi jogok vizsgálatára szorítkoztam.

Érintett alkotmányos jog:
Élethez, testi épséghez való jog (Alk. 54 .§ (1)bek. )
A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog. (Alk. 70/D. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi XXXI. törvény a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról
2. § (2) A tűzoltás és a műszaki mentés azon önkormányzatok kötelező közszolgáltatási feladata, amelyek készenléti szolgálatot ellátó hivatásos önkormányzati vagy önkéntes tűzoltósággal rendelkeznek.
5. § (1) Aki tüzet vagy annak közvetlen veszélyét észleli, köteles azt haladéktalanul jelezni a tűzoltóságnak, vagy ha erre nincs lehetősége, a rendőrségnek vagy a mentőszolgálatnak, illetőleg a települési önkormányzat polgármesteri hivatalának (körjegyzőségnek).
(2) A törvény hatálya alá tartozók a tűz jelzéséhez, a segítségkéréshez híradási eszközüket kötelesek rendelkezésre bocsátani, szükség esetén járműveikkel segítséget nyújtani.
(3) A rendőrség, a mentőszolgálat, a polgármesteri hivatal (körjegyzőség), a hozzá beérkezett tűzjelzést köteles haladéktalanul továbbítani az állandó készenléti szolgálatot ellátó tűzoltósághoz.
23. § (1) A tűzvédelem és a műszaki mentés, valamint a tűzoltóság tevékenységének központi irányítását a belügyminiszter gyakorolja.
24. § A belügyminiszter
d) meghatározza a tűzoltási, műszaki mentési és az ezekhez kapcsolódó tűzvédelmi technika tervezése, fejlesztése, rendszeresítése, ellenőrzése, felülvizsgálata és javítása követelményeit;
26. § Az országos parancsnok
a) irányítja az állami tűzoltóság tevékenységét;
b) javaslatot tesz a belügyminiszter részére a tűzoltóság tevékenységére vonatkozó szakmai működési előírások, a tűzoltóság szakmai információs és hírrendszerére, továbbá a tűzvédelmi felvilágosítás, tájékoztatás és képzés, valamint a tűzoltóság szakmai képzése rendszerének és elveinek szabályozására, illetőleg ellátja a tűzvédelmi és a tűzoltóképzés szakfelügyeletét;
41. § (1) A hivatásos állami tűzoltóság fejlesztésével, működésével és fenntartásával kapcsolatos költségek fedezetét a központi költségvetés a Belügyminisztérium útján biztosítja.
(2) A hivatásos önkormányzati tűzoltóság működésének és fenntartásának költségeit a központi költségvetés az illetékes önkormányzat útján normatív hozzájárulásként, a létesítés és a fejlesztés költségeit pedig pályázati formában a Belügyminisztérium útján biztosítja. A pályázat - a belügyminiszter által rendeletben szabályozott feltételek szerint - a fejlesztési költség egészére vagy annak meghatározott részére irányulhat.
(3) A központi költségvetésből történő hozzájárulás mértékét legalább a hivatásos önkormányzati tűzoltóság előírt legkisebb létszámának és gépjárműállományának figyelembevételével kell megállapítani.
(4) A hivatásos és az önkéntes tűzoltóság fenntartásával és működésével kapcsolatos rendkívüli kiadások fedezetére a Belügyminisztérium fejezet költségvetésében elkülönített tartalékalapot kell biztosítani. Ebből kell gondoskodni a működési területen kívüli vonulások költségeiről, illetőleg a szolgálati feladatok ellátása során súlyos munkabalesetet szenvedett tűzoltók kártérítéséről.
35/1996. (XII. 29.) BM rendelet az Országos Tűzvédelmi Szabályzat kiadásáról
1. számú melléklet a 35/1996. (XII. 29.) BM rendelethez
Országos Tűzvédelmi Szabályzat
Lakó- és szállásépületek
57. § (1) A kétszintesnél magasabb és tíznél több lakást (üdülőegységet) magában foglaló lakóegységnél (üdülőegységnél) az épület tulajdonosa, kezelője, közös képviselője, intéző bizottság elnöke, használója írásban köteles kidolgozni az épületre vonatkozó tűzvédelmi használati szabályokat, előírásokat, a lakók riasztásának, a menekülésnek a lehetséges módozatait, a felszerelt tűzvédelmi eszközök használatára vonatkozó előírásokat, valamint köteles gondoskodni ezek megismertetéséről, megtartásáról és megtartatásáról.
(2) Lakó- és szállásépületben a főrendeltetéshez alkalomszerűen kapcsolódó tevékenységeken túlmenően "A" és "B" tűzveszélyességi osztályba tartozó tevékenységet folytatni nem szabad.
(3) Az épületben, illetőleg helyiségeiben nem szabad éghető anyagot olyan mennyiségben és módon tárolni, illetőleg azzal olyan tevékenységet folytatni, továbbá olyan tűzveszélyes cselekményt végezni, amely az épület, illetőleg helyiségeinek rendeltetésszerű használatától eltér, tüzet vagy robbanást okozhat.
 (4) A lakásban, üdülőegységben az "A" és "B" tűzveszélyességi osztályba tartozó éghető folyadékból legfeljebb 20 liter, a "C"-"D" tűzveszélyességi osztályba tartozó éghető folyadékból nemzeti szabványban meghatározott, annak hiányában legfeljebb 60 liter mennyiség tárolható.
70/1997. (XII. 29.) BM rendelet a tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének szabályairól
Melléklet a 70/1997. (XII. 29.) BM rendelethez
TŰZOLTÁSI ÉS MŰSZAKI MENTÉSI SZABÁLYZAT
48. Az adott szer riasztásának befejezése után a legrövidebb időn belül a vonulásra fel kell készülni. A tűzoltó személyi védőfelszereléseit (védőruha, védőcsizma, védősisak, mászóöv) köteles magára ölteni. Az állandó készenléti szolgálat a riasztáskori tartózkodási helyét 2 (kettő) percen belül köteles elhagyni.
49. Riasztási fokozatok:
I-es a riasztási fokozat, amelyben a beavatkozáshoz 1-4 db,
II-es a riasztási fokozat, amelyben a beavatkozáshoz 5-7 db,
III-as a riasztási fokozat, amelyben a beavatkozáshoz 8-10 db,
IV-es a riasztási fokozat, amelyben a beavatkozáshoz 11-13 db,
V-ös a riasztási fokozat, amelyben a beavatkozáshoz legalább 13 db feletti
sugár szereléséhez és működtetéséhez elegendő, illetve ennek megfelelő erőt és eszközt kell biztosítani.
50. A riasztandó különleges gépjárművek fajtáját és darabszámát a riasztást elrendelő parancsnok határozza meg. Ebben az esetben a riasztási fokozat megnevezése után a "KIEMELT" szót kell alkalmazni.
53. A riasztási fokozathoz tartozó, de nem vonultatható gépjármű helyett a soron következő riasztási fokozat alatt szereplő gépjárművet kell riasztani.
76. Az életveszélybe került személy(ek) mentését - mint első és legfontosabb feladatot - akár anyagi kár okozásával is el kell végezni.
77. Közvetlen életveszélyben lévőnek kell tekinteni mindazokat, akik olyan helyzetben, állapotban, körülmények között vannak, amelyek alkalmasak az emberi életfunkciók megszüntetésére vagy súlyos károsítására és ezekből saját erejüknél fogva nem képesek kimenekülni.
132. Középmagas épületre vonatkozó tűzjelzéskor, ha a helyszínre a tűzoltóság kiérkezése a riasztás elrendelését követő
a) 10 percen belül várható, I-es kiemelt,
b) 10-20 perc között várható, II-es kiemelt,
c) 20 percen túl várható, III-as kiemelt
riasztást kell végrehajtani.
135. Magasépületre vonatkozó tűzjelzéskor a jelzés tartalmától függetlenül legalább II. kiemelt riasztást kell végrehajtani.
A hivatásos önkormányzati tűzoltóságnál alkalmazott 24/48 órás szolgálati időrendszerben készenléti szolgálatot ellátók szolgálatszervezésének szabályai
1. A hivatásos önkormányzati tűzoltó-parancsnokságoknak a vonatkozó jogszabályban meghatározott szerállományt és azok működtetéséhez szükséges napi létszámot kell készenlétben tartaniuk. A minimális - megfelelő képzettséggel rendelkező - készenléti létszám biztosításáról a parancsnok köteles gondoskodni.
2. A szervezési elveknek megfelelően az I. kategóriába sorolt egységeken egy teljes raj, a II. kategóriába sorolt egységeken egy teljes és egy fél raj, a III. kategóriába sorolt egységeken két teljes raj, a IV. kategóriába sorolt egységeken két teljes és egy fél raj, az V. kategóriába sorolt egységeken három teljes raj, a különleges kategóriába sorolt egységeken a biztosított létszámtól függően további minimum fél raj létszámának megfelelő és a 6. pontban meghatározottak szerinti minimális készenlétet kell biztosítani.
3. A teljes raj létszáma 1+5 fő, a fél raj létszáma 1+3 fő.
6. A különleges gépjárművek közül a 30 méternél nagyobb kinyúlási magasságú gépezetes tolólétra, a műszaki mentőszer, a daru és az emelőkosaras gépjármű vonultatásához 2-2 főt kell biztosítani. Az egyéb különleges gépjárművek csak gépjárművezetővel is vonultathatók.
1121/1996. (XII. 17.) Korm. határozat a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok technikai fejlesztéséről
A Kormány a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok helyzetét áttekintve a működési feltételek javítása érdekében a következő határozatot hozta:
1. A Kormány az önkormányzatok kötelező közszolgáltatási feladatának ellátását szolgáló tűzoltó-gépjárműfecskendőket és a hozzá tartozó felszereléseket fejezeti kiemelt terméknek minősíti, amelyek cseréje a központi beruházások között az egyéb központi beruházások előirányzatai terhére kerülnek finanszírozásra.
2. Egyetért azzal, hogy a Belügyminisztérium 1997-1999. év között évi 70-80 db - összesen 220 db - tűzoltó-gépjárműfecskendőt szerezzen be, és ehhez a költségvetés összesen 8,5 Mrd Ft fejezeti költségvetési forrást biztosítson. Ennek fedezeti igénye 1998-1999-ben évente 1,5-3,5 Mrd Ft, melyet az éves költségvetési törvényjavaslatban kell tervezni a központi költségvetés pénzügyi lehetőségének függvényében. 	 	 
 	 Felelős:	 belügyminiszter
 	 	 	 pénzügyminiszter
 	 	 
3. A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény által meghatározott - a biztosítókhoz a vagyonbiztosítás címén befolyt biztosítási díjak 1%-ának megfelelő - mintegy 800 millió forint összegből a belügyminiszter gondoskodjon közbeszerzési eljárás útján a nagyértékű különleges tűzoltó-gépjárművek (magasból mentő, darus és műszaki mentő gépjármű) beszerzéséről.
 	 	 
 	 Felelős:	 belügyminiszter
 	 Határidő:	 folyamatos
44/1997. (IX. 19.) AB határozat
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány alapján az Alkotmánybíróság meghozta a következő
határozatot:
"Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 44. § b) pontja, valamint 47. § (6) bekezdése a) pontjának "és a vagyonbiztosítás címén a biztosítóhoz befolyt biztosítási díjak 1%-ából" szövegrésze alkotmányellenes, ezért e rendelkezéseket a határozat közzétételének napjával megsemmisíti."
".... nagyfokú jogbizonytalanságot jelent a támadott szabályozás a hivatásos és önkéntes tűzoltóságok tekintetében is, mert a Ttv. rendelkezik ugyan a pénzeszközök javukra történő felhasználásának a módjáról, de azok forrását végrehajtható szabályokkal a felhasználók részére nem garantálja. Így a 1121/1996. (XII. 17.) Korm. határozat 3. pontjában a tűzoltóságok javára felhasználni rendelt mintegy 800 millió forint összegű pénzeszköz a Ttv.-ben szabályozott forrásból nem áll rendelkezésre. Jogállamban megengedhetetlen az olyan törvényi szabályozás, amely anélkül rendelkezik pénzeszközök valamely költségvetési alrendszer javára történő felhasználásáról, hogy azok tényleges forrását és a finanszírozás garanciális feltételeit megteremtené.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság a Ttv. támadott rendelkezéseit az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütközőnek, ezért alkotmányellenesnek találta és megsemmisítette."   
1997. évi CXLVI. törvény a Magyar Köztársaság 1998. évi költségvetéséről   
  7. számú melléklet az 1997. évi CXLVI. törvényhez
Hivatásos önkormányzati tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzatok állami támogatásának feltételei:
A hivatásos önkormányzati tűzoltóság állami támogatásának megállapítása - az egyes ellátási körzetekhez tartozó térségek eltérő természeti és épített környezeti adottságai miatt - többelemes normatíva alkalmazását indokolja.
A tűzoltási, a tűzmegelőzési és a műszaki mentési feladatok ellátásának feltételeit leginkább jellemző alábbi szakmai mutatók és azokhoz kapcsolódó normatívák alapján történik az egyes érdekelt önkormányzatok állami támogatásának megállapítása:
2. A készenléti szolgálattal rendelkező hivatásos önkormányzati tűzoltóságok működtetési (dologi) kiadásai alapján számított támogatást
c) a különleges szerek: emelőkosaras gépjármű, gépezetes létra, daru, műszaki mentő, gyorsbeavatkozó, porral oltó gépjármű, habbal oltó gépjármű, olajbalesetet elhárító gépjármű, az 59/1995. (V. 30.) Korm. rendeletben és az 1997. évben központi fejlesztési források terhére vásárolt eszközök tűzoltó-parancsnokságonként meghatározott járműszám, illetve az évi rendszeres és kötelező műszaki felülvizsgálat átlagos normatívája (300 000 Ft/db) szorzatának összege adja.

Megállapított tényállás:
	A Tűzoltóság Országos Parancsnokságának tájékoztatása alapján az eset körülményeit  a következőkben lehet összefoglalni:
	A Budapest, III., Zsirai Miklós u. 3. sz. alatti lakóház V. emeletén 1998. augusztus 16-án 00 óra 30 perc körüli időben észlelték a tűz keletkezését, amelyet két polgárőr jelentett a Békásmegyeri Rendőrörsön. A helyszínre érkezett rendőrjárőr 00 óra 32 perckor a jelzést megerősítette. Az örs ügyeletese ekkor megkísérelte a tűzoltóságot értesíteni, de állítása szerint ez a telefonvonalak foglaltsága miatt csak 00 óra 45 perckor járt sikerrel. 
	A tűzoltóság hírközpontja ekkor már megbízható információkkal rendelkezett a tűzről. Az első jelzést 00 óra 43 perckor kapták a 105-ös telefonvonalon. A jelző személy elmondta, hogy a Gulácsi Lajos utca mögött az egyik tízemeletes épület V. emeletén lakástűz van. A pontos címet csak a következő, 00 óra 44 perckor érkezett jelzés alapján tudták meg a hírközpontban. A jelzés vétele 54 másodpercig tartott. Az adatok mennyisége alapján a jelzések vétele szakszerű volt.
	A hírközpont 00 óra 47 perckor a diszpécser vonalon keresztül I. kiemelt riasztási fokozattal riasztotta a budai területen tűzoltásvezetői tevékenységet ellátó 2 sz. Tűzoltási Csoportot (TCS-2), a csoporttal együtt vonuló gépjárműfecskendőt (Roham-2), az eset helyszínéhez legközelebb lévő XIII. kerületi Tűzoltóparancsnokság két gépjárműfecskendőjét, illetve a budai oldalon közelebb lévő 40 méteres oltó-mentő emelőkosaras gépjárművet. A riasztás leadása 2,5 percig tartott. A jelzés végétől a riasztás végéig eltelt idő kb. 4,5 perc volt. A kerületi híradó-ügyeletesek 00 óra 51 perctől folyamatosan jelentették, hogy a riasztott egységek kivonultak.
	A tűzoltásvezető 01 óra 02 perckor jelentette, hogy a Roham-2-vel és a XIII. kerületi gépjárműfecskendőkkel a helyszínre ért. A velük egyidejűleg riasztott emelőkosaras egység - amely a Budakeszi útról indult - kb. 9 perc múlva érkezett a helyszínre. Erre az időre a kiérkezett egységek végrehajtották a felderítést, a tűzcsaptól az V. emeletig az alapvezeték szerelését és megkezdték a beavatkozást, illetve a veszélyeztetett lakások kiürítését. A tűz a bejárati ajtót időközben átégette és kitört a folyosóra. A tűzoltók kb. 9 perc alatt eloltották a lakásban a lángokat és eljutottak a súlyos égési sérüléseket szenvedett fiúhoz. A lakásban rajta kívül egy halott férfi és egy halott nő volt. A sérült állapota az azonnali mozgatását nem tette lehetővé, ezért az orvos megérkezéséig a tűzoltók füstmentes helyen felügyeletet biztosítottak a számára. 
	A mentők riasztása 00 óra 47 perckor történt. A bejelentést követően, a tűzoltókkal egyidőben érkezett a helyszínre a csillaghegyi esetkocsi, majd kihívták a rohamkocsit, amely 01 óra 25 perckor érkezett. A mentőtiszt az emelőkosáron, a mentőorvos a lépcsőházon keresztül jutott a sérülthöz. A mentőorvos megkezdte a teljes testfelületén megégett sérült ellátását. A döntése alapján szállítható állapotba került sérültet a tűzoltók 01 óra 54 perckor az emelő gépjárművel lehozták.  
	A mentők a rohamkocsiban elvégzett sokktalanítás után a sérültet a traumatológiai ügyeletet ellátó Újpesti Kórházba, majd a Szent János Kórházba szállították, ahol háromnegyed óra múlva meghalt.

	A vizsgálat megállapításai:  
	Az egészségügyi miniszter a sérült fiú kórházi befogadása ügyében folytatott vizsgálata eredményéről és intézkedéseiről tájékoztatott. A tájékoztatást elfogadtam.	
	A Tűzoltóság Országos Parancsnokságának vizsgálata megállapította, hogy a riasztás a szabályoknak és a szakmai elvárásoknak megfelelő volt. A riasztás leadása viszonylag hosszú időt - 2,5 percet - vett igénybe, mert az új hírközpont egyenlőre nem tudja biztosítani a számítógépes riasztás előnyeit. A kivonulás az éjszakai riasztás végrehajtására előírt 2 perces normaidőn belül történt. A vonulási idők - a távolság, az éjszakai forgalom és az útviszonyok figyelembevételével - az előírtnál jobbak voltak.
	A tűzoltóság intézkedéseit több körülmény befolyásolta. A III. kerületi Tűzoltóparancsnokságon szolgálatban lévő két egységből az egyik kivonult egy bejelentésre a Virág Benedek utca környékére. A másik gépjárműfecskendő létszámhiány miatt csak 2 tűzoltóval volt riasztható, így önálló beavatkozásra nem volt képes. Az ugyanitt készenlétbe állított 30 méteres mentő-létra üzemképtelen volt. A számítógépes Riasztási Rendben ehhez a térséghez tervezett XIII. kerületi emelőkosaras jármű helyett a budai járművet riasztották. A tűzoltási csoport és több gépjárműfecskendő először a téves riasztás miatt a másik helyszínre, a Virág Benedek utca felé indult.
	A tűz észlelésétől az eloltásig terjedő időrendet áttekintve megállapítható, hogy a három ember halála alapvetően a késedelmes tűzjelzésre vezethető vissza. A vizsgálat nem tudta felderíteni, hogy a Békásmegyeri Rendőrörs miért nem volt képes időben és pontosan értesíteni a tűzoltóságot. Az első jelzésig eltelt 15 perc elegendő volt arra, hogy a tűz az égő lakásban elterjedjen. A tűzoltóság véleménye szerint az eset az egységes segélyhívó szám (112) szükségességét bizonyítja. Az emelőkosaras jármű késése is csak részben indokolható objektív okokkal. Az országos parancsnok a riasztási idő elhúzódása, a magasból mentő járművek vonultatási sorrendje és a felszerelések működtetését biztosítandó létszámok meghatározása érdekében további vizsgálatot rendelt el.
	Közel két évtizede napirenden van a lélekszámban megnövekedett, középmagas lakóépületekből álló peremkerületek tűzvédelmének javítása. A század első felében kiépült fővárosi laktanyarendszer ma már nem mindenütt alkalmas arra, hogy a riasztástól számított optimális időn belül a tűzoltók eljussanak a tűzeset, baleset helyszínére. Tovább nehezíti a helyzetet a közúti forgalom folyamatos telítettsége. Mindezekre tekintettel az országos parancsnokság többször javasolta ezeken a helyeken - így Békásmegyeren is - készenléti szolgálatot ellátó tűzoltó örsparancsnokságok létrehozását. Ezt az anyagi feltételek hiánya eddig nem tette lehetővé. A helyzet súlyosságát bizonyítja, hogy a tűzesetek közel 1/3-a lakástűz és a tűzesetek következtében elhunyt személyek 90 %-a lakástűz áldozata. Az elmúlt évi kb. negyvenezer kivonulásból 26728 volt a tűzesetek száma, ebből lakástűzhöz 7241 esetben riasztották a tűzoltókat. Ebben az évben a tűzesetek száma szeptember elejére megközelítette az elmúlt esztendő egész éves mennyiségét. A lakástüzek száma ezzel arányosan növekedett.
	A tűzoltóság beavatkozásaihoz szükséges technikai eszközök, járművek elavultak és a mennyiségük sem elegendő. A Kormány 1121/1996. (XII.17.) sz. határozata alapján a közel másfél évtizedes elmaradás fokozatos pótlására négy év alatt 200 új gépjárműfecskendő beszerzésére nyílik lehetőség. 1998. első félévében 76 jármű állt munkába, de a második félére tervezett mennyiség már átcsúszott a jövő évre. Nem valósult meg a határozat 3. pontjában lévő forrás átcsoportosítás, mert az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló  44. § b) pontja, valamint 47. § (6) bekezdése a) pontjának "és a vagyonbiztosítás címén a biztosítóhoz befolyt biztosítási díjak 1%-ából" szövegrésze alkotmányellenes, ezért ezeket a rendelkezéseket a határozat közzétételének napjával megsemmisítette. A különleges tűzoltó-gépjárművek (magasból mentő, darus és műszaki mentő gépjármű) beszerzése terén az elmaradás továbbra is jelentős. A probléma megoldásához az 1996. évi XXXI. törvény módosítása szükséges.
	Az Alkotmánybíróság már több határozatában [64/1991. (XII. 17.) AB hat., 30/1992. (V. 26.) AB hat.] kifejtette: az állam kötelessége az alapvető jogok tiszteletben tartására és védelmére, nem merül ki abban, hogy tartózkodnia kell megsértésüktől, hanem alkotmányos kötelezettsége az intézményvédelem, azaz gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről.
	Az Egészségügyi Minisztérium vizsgálata feltárta azokat a szabályozási és működési hiányosságokat, amelyek - nem kizárólag a vizsgált esetre vonatkoztatva - zavarokat okoztak a sürgősségi ellátásban és ezzel veszélyeztették az állampolgárok alkotmányos jogait az élethez és testi épséghez, továbbá a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. A Minisztérium és a Fővárosi Önkormányzat a hiányosságok kiküszöböléséhez szükséges intézkedések egy részét haladéktalanul megtette, a közép- és hosszú távon végrehajtandó intézkedések megvalósítására tervet készített. Mindezekre tekintettel - az egészségügyi miniszter tájékoztatását megköszönve - a sérült kórházi felvételével kapcsolatos problémák miatt ajánlást nem teszek, de felhívom az egészségügyi miniszter figyelmét, hogy a hozott rendelkezések betartását, a sürgősségi ellátás javítását szolgáló tervek megvalósítását továbbra is kísérje figyelemmel.
	A Tűzoltóság technikai elmaradottságának csökkentésére hozott intézkedések üteme lelassult, mert a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény módosításának késedelme akadályozza a 1121/1996. (XII. 17.) Korm. határozat végrehajtását. 
Ajánlás:
A fővárosi tűzvédelem működési feltételrendszerében megállapított problémák megoldatlansága veszélyezteti az állampolgárok alkotmányos jogait az élethez és testi épséghez, továbbá a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez és ezzel alkotmányos visszásságot okoz. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Belügyminiszternek, hogy hatáskörében eljárva:
1. Intézkedjék a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény módosításának mielőbbi elkészítése és beterjesztése érdekében.
2. Intézkedjék, hogy a fővárosi peremkerületek tűzvédelmének javítására - a megfelelő szervezeti és infrastrukturális feltételekre is kiterjedő - koncepció és végrehajtási terv készüljön.
3. Gondoskodjék a 35/1996. (XII. 29.) BM rendelettel kiadott Országos Tűzvédelmi Szabályzat rendelkezéseinek betartatásáról, különös tekintettel annak 57. §-ára.
4. Vizsgáltassa meg a rendőri szervek és a tűzoltóság közötti hírösszeköttetés korszerűsítésének lehetőségét és tegye meg az ehhez szükséges intézkedéseket.
Az ajánlások tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésekről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül adjon tájékoztatást. 

Budapest, 1998. október 1.

Gönczöl Katalin

OBH 4812/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának kiegészítő jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	Sajtóközlemények hírt adtak arról, hogy 1998. augusztus 16-án éjszaka,  Békásmegyeren kigyulladt egy ötödik emeleti lakás. A tűzoltók gyors kiérkezése ellenére a lakásban két személy meghalt. A tűzben súlyosan megsérült egy fiú is, akit a mentők több kórházban próbáltak meg sikertelenül elhelyezni. A sérült a kórházba szállítást követően ugyancsak meghalt.
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében. Tekintettel arra, hogy az illetékes miniszter a tűzesetben sérült személy egészségügyi kezelésének problémáit kivizsgálta, így én csak a tűzoltással kapcsolatos alkotmányos emberi jogok vizsgálatára szorítkoztam.

Érintett alkotmányos jog:
Élethez, testi épséghez való jog (Alk. 54 .§ (1)bek. )
A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog. (Alk. 70/D. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi XXXI. törvény a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról
2. § (2) A tűzoltás és a műszaki mentés azon önkormányzatok kötelező közszolgáltatási feladata, amelyek készenléti szolgálatot ellátó hivatásos önkormányzati vagy önkéntes tűzoltósággal rendelkeznek.
23. § (1) A tűzvédelem és a műszaki mentés, valamint a tűzoltóság tevékenységének központi irányítását a belügyminiszter gyakorolja.
24. § A belügyminiszter
d) meghatározza a tűzoltási, műszaki mentési és az ezekhez kapcsolódó tűzvédelmi technika tervezése, fejlesztése, rendszeresítése, ellenőrzése, felülvizsgálata és javítása követelményeit;
26. § Az országos parancsnok
a) irányítja az állami tűzoltóság tevékenységét;
b) javaslatot tesz a belügyminiszter részére a tűzoltóság tevékenységére vonatkozó szakmai működési előírások, a tűzoltóság szakmai információs és hírrendszerére, továbbá a tűzvédelmi felvilágosítás, tájékoztatás és képzés, valamint a tűzoltóság szakmai képzése rendszerének és elveinek szabályozására, illetőleg ellátja a tűzvédelmi és a tűzoltóképzés szakfelügyeletét;
28. § (1) A hivatásos önkormányzati tűzoltósággal rendelkező települési, fővárosban a fővárosi önkormányzat képviselő-testülete
a) átszervezheti, megszüntetheti a belügyminiszter előzetes egyetértésével a hivatásos önkormányzati tűzoltóságot;
b) elrendelheti az irányítása alá tartozó tűzoltóság rendkívüli készenléti szolgálatát;
c) a fővárosban az országos parancsnok véleményének kikérésével kinevezi és felmenti a hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnokot, gyakorolja a vele kapcsolatos - jogszabályban meghatározott - munkáltatói jogköröket;
d) az illetékes megyei tűzoltóparancsnok véleményének kikérésével kinevezi és felmenti a hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnokot, gyakorolja a vele kapcsolatos - jogszabályban meghatározott - munkáltatói jogköröket;
e) önkéntes tűzoltóság alapításában vehet részt;
f) beszámoltatja a hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnokot.   
41. § (1) A hivatásos állami tűzoltóság fejlesztésével, működésével és fenntartásával kapcsolatos költségek fedezetét a központi költségvetés a Belügyminisztérium útján biztosítja.
(2) A hivatásos önkormányzati tűzoltóság működésének és fenntartásának költségeit a központi költségvetés az illetékes önkormányzat útján normatív hozzájárulásként, a létesítés és a fejlesztés költségeit pedig pályázati formában a Belügyminisztérium útján biztosítja. A pályázat - a belügyminiszter által rendeletben szabályozott feltételek szerint - a fejlesztési költség egészére vagy annak meghatározott részére irányulhat.
(3) A központi költségvetésből történő hozzájárulás mértékét legalább a hivatásos önkormányzati tűzoltóság előírt legkisebb létszámának és gépjárműállományának figyelembevételével kell megállapítani.
(4) A hivatásos és az önkéntes tűzoltóság fenntartásával és működésével kapcsolatos rendkívüli kiadások fedezetére a Belügyminisztérium fejezet költségvetésében elkülönített tartalékalapot kell biztosítani. Ebből kell gondoskodni a működési területen kívüli vonulások költségeiről, illetőleg a szolgálati feladatok ellátása során súlyos munkabalesetet szenvedett tűzoltók kártérítéséről.
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
1121/1996. (XII. 17.) Korm. határozat a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok technikai fejlesztéséről
A Kormány a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok helyzetét áttekintve a működési feltételek javítása érdekében a következő határozatot hozta:
1. A Kormány az önkormányzatok kötelező közszolgáltatási feladatának ellátását szolgáló tűzoltó-gépjárműfecskendőket és a hozzá tartozó felszereléseket fejezeti kiemelt terméknek minősíti, amelyek cseréje a központi beruházások között az egyéb központi beruházások előirányzatai terhére kerülnek finanszírozásra.
2. Egyetért azzal, hogy a Belügyminisztérium 1997-1999. év között évi 70-80 db - összesen 220 db - tűzoltó-gépjárműfecskendőt szerezzen be, és ehhez a költségvetés összesen 8,5 Mrd Ft fejezeti költségvetési forrást biztosítson. Ennek fedezeti igénye 1998-1999-ben évente 1,5-3,5 Mrd Ft, melyet az éves költségvetési törvényjavaslatban kell tervezni a központi költségvetés pénzügyi lehetőségének függvényében. 
3. A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény által meghatározott - a biztosítókhoz a vagyonbiztosítás címén befolyt biztosítási díjak 1%-ának megfelelő - mintegy 800 millió forint összegből a belügyminiszter gondoskodjon közbeszerzési eljárás útján a nagyértékű különleges tűzoltó-gépjárművek (magasból mentő, darus és műszaki mentő gépjármű) beszerzéséről. 	 	 
 147/1994. (XI. 17.) Korm. rendelet a belügyminiszter feladat- és hatásköréről
5. § (4) A belügyminiszter az élet- és vagyonbiztonság védelmére irányuló feladatai körében   
d) előkészíti a tűz elleni védekezés állami és önkormányzati feladatával, szervezetével, működésével összefüggő jogi szabályozást, kialakítja a tűz elleni védekezés szakmai szabályait és gondoskodik azok érvényesítéséről, ellátja a tűz elleni védekezés szervezet- és tevékenységirányításával kapcsolatos jogszabályban meghatározott feladatokat;
e) irányítja a Tűz- és Polgári Védelem Országos Parancsnokságát, szakirányítást és szakmai felügyeletet gyakorol az önkormányzatok és a gazdálkodó szervezetek tűzvédelmi tevékenysége felett;
                
Megállapított tényállás:
	A Tűzoltóság Országos Parancsnokságának tájékoztatása alapján az eset körülményeit  a következőkben lehet összefoglalni:
	A Budapest, III., Zsirai Miklós u. 3. sz. alatti lakóház V. emeletén 1998. augusztus 16-án 00 óra 30 perc körüli időben észlelték a tűz keletkezését, amelyet két polgárőr jelentett a Békásmegyeri Rendőrörsön. A helyszínre érkezett rendőrjárőr 00 óra 32 perckor a jelzést megerősítette. Az örs ügyeletese ekkor megkísérelte a tűzoltóságot értesíteni, de állítása szerint ez a telefonvonalak foglaltsága miatt csak 00 óra 45 perckor járt sikerrel. 
	A tűzoltóság hírközpontja ekkor már megbízható információkkal rendelkezett a tűzről. Az első jelzést 00 óra 43 perckor kapták a 105-ös telefonvonalon. A jelző személy elmondta, hogy a Gulácsi Lajos utca mögött az egyik tízemeletes épület V. emeletén lakástűz van. A pontos címet csak a következő, 00 óra 44 perckor érkezett jelzés alapján tudták meg a hírközpontban. A jelzés vétele 54 másodpercig tartott. Az adatok mennyisége alapján a jelzések vétele szakszerű volt.
	A hírközpont 00 óra 47 perckor a diszpécser vonalon keresztül I. kiemelt riasztási fokozattal riasztotta a budai területen tűzoltásvezetői tevékenységet ellátó 2 sz. Tűzoltási Csoportot (TCS-2), a csoporttal együtt vonuló gépjárműfecskendőt (Roham-2), az eset helyszínéhez legközelebb lévő XIII. kerületi Tűzoltóparancsnokság két gépjárműfecskendőjét, illetve a budai oldalon közelebb lévő 40 méteres oltó-mentő emelőkosaras gépjárművet. A riasztás leadása 2,5 percig tartott. A jelzés végétől a riasztás végéig eltelt idő kb. 4,5 perc volt. A kerületi híradó-ügyeletesek 00 óra 51 perctől folyamatosan jelentették, hogy a riasztott egységek kivonultak.
	A tűzoltásvezető 01 óra 02 perckor jelentette, hogy a Roham-2-vel és a XIII. kerületi gépjárműfecskendőkkel a helyszínre ért. A velük egyidejűleg riasztott emelőkosaras egység - amely a Budakeszi útról indult - kb. 9 perc múlva érkezett a helyszínre. Erre az időre a kiérkezett egységek végrehajtották a felderítést, a tűzcsaptól az V. emeletig az alapvezeték szerelését és megkezdték a beavatkozást, illetve a veszélyeztetett lakások kiürítését. A tűz a bejárati ajtót időközben átégette és kitört a folyosóra. A tűzoltók kb. 9 perc alatt eloltották a lakásban a lángokat és eljutottak a súlyos égési sérüléseket szenvedett fiúhoz. A lakásban rajta kívül egy halott férfi és egy halott nő volt. A sérült állapota az azonnali mozgatását nem tette lehetővé, ezért az orvos megérkezéséig a tűzoltók füstmentes helyen felügyeletet biztosítottak a számára. 
	A mentők riasztása 00 óra 47 perckor történt. A bejelentést követően, a tűzoltókkal egyidőben érkezett a helyszínre a csillaghegyi esetkocsi, majd kihívták a rohamkocsit, amely 01 óra 25 perckor érkezett. A mentőtiszt az emelőkosáron, a mentőorvos a lépcsőházon keresztül jutott a sérülthöz. A mentőorvos megkezdte a teljes testfelületén megégett sérült ellátását. A döntése alapján szállítható állapotba került sérültet a tűzoltók 01 óra 54 perckor az emelő gépjárművel lehozták.  
	A mentők a rohamkocsiban elvégzett sokktalanítás után a sérültet a traumatológiai ügyeletet ellátó Újpesti Kórházba, majd a Szent János Kórházba szállították, ahol háromnegyed óra múlva meghalt.

	A vizsgálat megállapításai:  
	Az egészségügyi miniszter a sérült fiú kórházi befogadása ügyében folytatott vizsgálata eredményéről és intézkedéseiről tájékoztatott. A tájékoztatást elfogadtam.	
	A Tűzoltóság Országos Parancsnokságának vizsgálata megállapította, hogy a riasztás a szabályoknak és a szakmai elvárásoknak megfelelő volt. A riasztás leadása viszonylag hosszú időt - 2,5 percet - vett igénybe, mert az új hírközpont egyenlőre nem tudja biztosítani a számítógépes riasztás előnyeit. A kivonulás az éjszakai riasztás végrehajtására előírt 2 perces normaidőn belül történt. A vonulási idők - a távolság, az éjszakai forgalom és az útviszonyok figyelembevételével - az előírtnál jobbak voltak.
	A tűzoltóság intézkedéseit több körülmény befolyásolta. A III. kerületi Tűzoltóparancsnokságon szolgálatban lévő két egységből az egyik kivonult egy bejelentésre a Virág Benedek utca környékére. A másik gépjárműfecskendő létszámhiány miatt csak 2 tűzoltóval volt riasztható, így önálló beavatkozásra nem volt képes. Az ugyanitt készenlétbe állított 30 méteres mentő-létra üzemképtelen volt. A számítógépes Riasztási Rendben ehhez a térséghez tervezett XIII. kerületi emelőkosaras jármű helyett a budai járművet riasztották. A tűzoltási csoport és több gépjárműfecskendő először a téves riasztás miatt a másik helyszínre, a Virág Benedek utca felé indult.
	A tűz észlelésétől az eloltásig terjedő időrendet áttekintve megállapítható, hogy a három ember halála alapvetően a késedelmes tűzjelzésre vezethető vissza. A vizsgálat nem tudta felderíteni, hogy a Békásmegyeri Rendőrörs miért nem volt képes időben és pontosan értesíteni a tűzoltóságot. Az első jelzésig eltelt 15 perc elegendő volt arra, hogy a tűz az égő lakásban elterjedjen. A tűzoltóság véleménye szerint az eset az egységes segélyhívó szám (112) szükségességét bizonyítja. Az emelőkosaras jármű késése is csak részben indokolható objektív okokkal. Az országos parancsnok a riasztási idő elhúzódása, a magasból mentő járművek vonultatási sorrendje és a felszerelések működtetését biztosítandó létszámok meghatározása érdekében további vizsgálatot rendelt el.
	Közel két évtizede napirenden van a lélekszámban megnövekedett, középmagas lakóépületekből álló peremkerületek tűzvédelmének javítása. A század első felében kiépült fővárosi laktanyarendszer ma már nem mindenütt alkalmas arra, hogy a riasztástól számított optimális időn belül a tűzoltók eljussanak a tűzeset, baleset helyszínére. Tovább nehezíti a helyzetet a közúti forgalom folyamatos telítettsége. Mindezekre tekintettel az országos parancsnokság többször javasolta ezeken a helyeken - így Békásmegyeren is - készenléti szolgálatot ellátó tűzoltó örsparancsnokságok létrehozását. Ezt az anyagi feltételek hiánya eddig nem tette lehetővé. A helyzet súlyosságát bizonyítja, hogy a tűzesetek közel 1/3-a lakástűz és a tűzesetek következtében elhunyt személyek 90 %-a lakástűz áldozata. Az elmúlt évi kb. negyvenezer kivonulásból 26728 volt a tűzesetek száma, ebből lakástűzhöz 7241 esetben riasztották a tűzoltókat. Ebben az évben a tűzesetek száma szeptember elejére megközelítette az elmúlt esztendő egész éves mennyiségét. A lakástüzek száma ezzel arányosan növekedett.
	A tűzoltóság beavatkozásaihoz szükséges technikai eszközök, járművek elavultak és a mennyiségük sem elegendő. A Kormány 1121/1996. (XII.17.) sz. határozata alapján a közel másfél évtizedes elmaradás fokozatos pótlására négy év alatt 200 új gépjárműfecskendő beszerzésére nyílik lehetőség. 1998. első félévében 76 jármű állt munkába, de a második félévre tervezett mennyiség már átcsúszott a jövő évre. A különleges tűzoltó-gépjárművek (magasból mentő, darus és műszaki mentő gépjármű) beszerzése terén az elmaradás továbbra is jelentős. 	
	A fővárosi tűzvédelem működési feltételrendszerében megállapított problémák megoldatlansága veszélyezteti az állampolgárok alkotmányos jogait az élethez és testi épséghez, továbbá a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez és ezzel alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján - egyebek mellett - ajánlottam a belügyminiszternek, hogy hatáskörében eljárva intézkedjék, hogy a fővárosi peremkerületek tűzvédelmének javítására - a megfelelő szervezeti és infrastrukturális feltételekre is kiterjedő - koncepció és végrehajtási terv készüljön.
	A belügyminiszter válaszában arról tájékoztatott, hogy a biztosítók által fizetendő tűzvédelmi hozzájárulás, illetve a tűzvédelmi bírságnak a központi költségvetésbe történő befizetése és elszámolása rendjét, felhasználásának és ellenőrzésének módját szabályozó kormányrendelet tervezetének közigazgatási egyeztetése megtörtént, a Kormány rövid időn belül megtárgyalja és hatálybaléptetése 1999. január 1-én várható. 	
	Az Országos Tűzvédelmi Szabályzat lakóépületekre vonatkozó előírásainak érvényesülését valamennyi önkormányzati tűzoltóparancsnokság a társasházaknál, lakásszövetkezeteknél tartott - évente több, mint ezer - ellenőrzés során vizsgálja. A szabályok kontrollját jelenti a bekövetkezett tűzeseteket követően végzett tűzvizsgálat is. Általános tapasztalat, hogy a tűzvédelmi előírások tekintetében alacsony szintű az önkéntes jogkövetés. A kedvezőtlen helyzet miatt a belügyminiszter a BM Tűzoltóság országos parancsnoka útján intézkedik a lakóházak jövőbeni fokozottabb ellenőrzésére, a tűzvédelmi felvilágosító propaganda célirányosabbá tételére. 
	A fővárosban és vidéken egyaránt a rendőri szervek és a hivatásos tűzoltóság között közcélú és BM távbeszélő hálózaton is biztosított a hírösszeköttetés. A Budapesti Rendőr-főkapitányság és a Fővárosi Tűzoltóparancsnokság ügyeletei között közvetlen telefonkapcsolat van. A fejlesztési tervek között van az Európában már általánosan használt 112 segélyhívószám, illetve ennek kezelését szolgáló rendszer kiépítése, mely a segélynyújtó szervezetek ügyeleti tevékenységének harmonizálását teszi lehetővé. A távlati tervekben szerepel az 1027/1998. (III.13.) Korm. határozat 19/c. alpontja alapján meghatározott egységes készenléti rádiókommunikációs rendszer megvalósítása, mely biztosítja a segélynyújtó és kárfelszámoló szervezetek egységes irányítását is.
	   A belügyminiszter egyetértett azzal, hogy részletes vizsgálatot igényel a több, mint egy évtizede már tervezett, de időközben a napirendről levett békásmegyeri tűzoltóőrs megvalósítása. Tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló, illetve várható beruházási keret az ország más településein sokkal rosszabb körülmények között elhelyezett tűzoltóságok problémáinak rövid időn belüli megoldását sem biztosítja, így a fővárosban kizárólag központi forrásból új laktanya építése nem finanszírozható. A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló törvény szerint a tűzoltás és a műszaki mentés az önkormányzatok kötelező közszolgáltatási feladata, amelynek ellátásához az önkormányzatok normatív támogatást kapnak, továbbá a technikai fejlesztéshez pályázati úton támogatásban részesülhetnek. A működéshez szükséges ingatlanok és ingóságok a vonatkozó jogszabályok alapján szintén az önkormányzat tulajdonába kerültek. Mindezekre tekintettel a főváros egyes területei tűzvédelmének javítására szolgáló koncepció elkészítése és a szükséges szervezési intézkedések megtétele a Fővárosi Önkormányzat feladata. 
	A belügyminiszter állásfoglalását elfogadtam.

	Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a fővárosi főpolgármesternek, hogy a fővárosi tűzoltóparancsnok beszámoltatása útján tekintse át a fővárosi peremkerületek tűzvédelmi helyzetét - különös tekintettel a lakótelepek kiépülése miatt megváltozott településszerkezetre, a lakosság számában és a közlekedési, forgalmi viszonyokban bekövetkezett változásokra - és ennek alapján kezdeményezze a megfelelő szervezeti és infrastrukturális feltételekre is kiterjedő tűzvédelmi koncepció és végrehajtási terv elkészítését.

Budapest, 1998. november 7.

Gönczöl Katalin