OBH 4746/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása:

Panaszos 1998. augusztus 13-án fordult hivatalomhoz azzal, hogy felsőgödi telkének szomszédságában, üdülő épületétől 20 méterre egy 10 méter magas "társalgó" építmény építése folyik, melynek építési engedélyéről nem értesült. Szomszédjával együtt többször próbált fellebbezni, az építkezés leállítását kérte, de a Polgármesteri Hivatal csak levélben válaszolt, elutasítva kéréseiket. Közvetlen szomszédként sérelmezte jogorvoslati jogának megsértését, és egyúttal az érdekeinek meg nem felelő építkezés engedélyezését.

A vizsgálat során felmerült alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok gyanúja:

- jogbiztonság sérelme: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1)]

- jogorvoslathoz való jog: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja." [Alkotmány 57. § (5) bekezdés]

- tulajdonhoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." [Alkotmány 13. § (1)]

Jogszabályi háttér:

- 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
- 1964. évi III. törvény az építésügyről
- 1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
- 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról
- 2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről (OÉSz)
- 46/1997. (XII.29.) KTM rendelet
-253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet az országos településrendészeti és építési követelményekről (OTÉK)

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos szomszédjában két építési engedély alapján folytak építkezések. Az egyik engedély panaszos épületétől távolabb, de a vele közvetlenül határos ingatlanon sportcsarnok és hotel építésére jogosította fel építtetőt. Ez az építkezés befejeződött, és a használatbavételi engedélyt is kiadták első és másodfokon is az építésügyi hatóságok, az jogerőssé vált.
A másik engedély vonatkozott a panaszos telekhatárától 4,20 méterre álló korábbi lapostetős "társalgó" épületen magastető építésére, tetőtérbeépítésre és belső átalakításokra. Az 1997. szeptember 18-án kelt építési engedély kiértesítettjei között nem szerepeltek a legközvetlenebbül érintett két szomszédtelek tulajdonosai, közöttük panaszos.
1998. július 10-én a Gödi Polgármesteri Hivatal jegyzője módosított építési engedélyt adott a "társalgó" épületre, amely határozatról már a (korábban nem értesített) két szomszéd is értesült.

A módosított engedély kiadásának napján egyidejűleg értesítette levélben a (jegyző nevében eljáró?) építési előadó panaszost és a másik érdekelt szomszédot, hogy "Tájékoztatásul közlöm, hogy az építkezéseket leállítani nem tudjuk, mivel jogerős építési engedéllyel rendelkezik az építtető."
A módosított engedélyt a két érintett (köztük panaszos) megfellebbezte. Fellebbezésében már harmadízben kérte az első  fokú hatóságot, hogy az építkezést állítsa le, mivel annak előrehaladtával megsértett és gyakorolni nem engedett szomszédjogaik már nem lesznek érvényesíthetők. A jegyző az építkezés leállítására nem intézkedett. Panaszos ekkor fordult az országgyűlési biztoshoz. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján 1998. augusztus 25-én kértem Pest Megye Közigazgatási Hivatala vezetőjének vizsgálatát és intézkedését panaszos jogorvoslati jogának érvényesíthetősége érdekében. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálatára és felhívására a Gödi Polgármesteri Hivatal jegyzője az építkezést leállította, a fellebbezéseket az iratokkal együtt felterjesztette a Közigazgatási Hivatalba. A Hivatal megállapította, hogy az 1997. szeptember 18-án kiadott építési engedélyt az Áe. és az akkor hatályban volt építésügyi jogszabályok megsértésével adták meg, mivel az építkezés telkével közvetlenül szomszédos telkek tulajdonosainak a határozatot nem küldték meg, így azok nem élhettek jogorvoslathoz való jogukkal. Mivel a módosított építési engedély hatályon kívül helyezte az eredeti építési engedélyt, így a mindkét engedély ellen való több fellebbezést egyszerre elbírálva, a Közigazgatási Hivatal megsemmisítette a módosított építési engedélyt és új eljárás lefolytatására utasította az első fokú hatóságot. 
Indokolásában nevesíti, hogy az új eljárásnak fennmaradási engedélyezési eljárás lefolytatásának kell lennie, mivel az építési engedély jogerősítésére nem kerülhetett volna sor, hiszen arról az érdekeltek nem teljeskörűen értesültek.

A tényállás alapján megállapítható:

Az országgyűlési biztos felkérésére eljáró Pest Megyei Közigazgatási Hivatal soron kívüli intézkedésével, a tényállásnak a helyszínen és az iratokból való tisztázásával, az ügyben 1998. szeptembere óta hozott másodfokú határozataival helyreállította a törvényes állapotot a Göd 3658 helyrajzi számon folyó építkezések ügyében.

A fennmaradási engedélyezési eljárásban tisztázhatók és érvényesíthetők mind panaszos (és a többi érdekelt) mind az építtető jogai.
Panaszosnak azon kárai, amelyeket esetleg szabályszerű fennmaradási engedélyezés lefolytatása mellett is sérelmez (pl. az ingatlanra való rálátásból következő értékcsökkenés) polgári peres eljárásban érvényesíthetők.

Megállapítható, hogy eljárásom eredményre vezetett atekintetben, hogy panaszos számára biztosított az új eljárás és abban ügyféli jogainak érvényesíthetősége, a jogorvoslat jogának igénybevehetősége.

Tekintettel arra, hogy a fennmaradási engedélyezési eljárás még nem zajlott le, az eddig megvalósult építkezésnek az engedélyezés időszakában hatályos építésügyi jogszabályok (1964. évi III. törvény, 12/1986. (XII.30.) ÉBM rendelet, OÉSZ) a jelenleg hatályosak (1997. évi LXXVIII. törvény, 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet, OTÉK) valamint Göd város hatályos ÁRT-je előírásainak való megfelelését csak olyan mértékben vizsgáltam, amely szerint van-e kizáró ok, amiért a fennmaradási engedélyezési eljárást már le sem lehetne folytatni. Ilyen okot nem találtam. Megállapítottam, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal döntései és annak indokolása helytállók, és alkalmasak az ügy törvényes lezárására.

Megállapítható, hogy a Gödi Polgármesteri Hivatal jegyzőjének és a hatáskörében eljáró személyeknek az eljárása megsértette panaszos állampolgári jogait. A gyanú, amely alapján eljárásomat megindítottam, beigazolódott. 

Mivel fentiek szerint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal eljárása folytán az ügy jogszerű és panaszos alkotmányos jogainak sérelmét is orvosló megoldására az út megnyílt, a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.

Kezdeményezem azonban, hogy Göd Polgármesteri Hivatal jegyzője gondoskodjon róla, akár személyesen, akár a nevében eljáró intézkedik, a törvények és jogszabályok tiszteletben tartásával járjon el. 

Felhívom különösen figyelmét az Áe.-ben a tényállás tisztázására, az ügyfél fogalmára, a jogorvoslat biztosítására, a beadványok minősítésére stb. Külön felhívom figyelmét a 42. § (1) bekezdésére: "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz." (Az építési engedélyezési eljárásban rendkívül ritka esetben fordul elő, hogy levélben elintézhető lenne bármely panasz, nem is beszélve az építkezés leállítását kérő beadványról vagy a fellebbezésről. Az, hogy az eljáró hatóság úgy ítéli meg, hogy a kérelmezőnek vagy panaszosnak nincs igaza, vagy kérése nem teljesíthető, még nem indok a határozat hozatal mellőzésére.)

Kérem, hogy kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján harminc napon belül értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 1998. december 16.

Gönczöl Katalin