OBH 4736/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: oktatási ügy
Az eljárás megindulása:

A panaszos tanulótársaival együtt az állampolgári jogok országgyűlési biztosához írt levelében sérelmezte, hogy iskolájukban termelésszerű éjszakai foglalkoztatás folyik az iskola igazgató engedélyével.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja merült fel, ezért az ügyben megkerestem az oktatási minisztert.

A megállapított tényállás:

A panasz alapján - megkeresésemre - az ügyben az oktatási miniszter munkatársai vizsgálatot folytattak le. A vizsgálat során megállapították, hogy az iskola igazgatója az iskolában éjszakai foglalkoztatást nem engedélyezett. Az iskolában mind az elméleti, mind a gyakorlati képzést a közoktatásról és a szakképzésről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően reggel 6 és délután 18 óra között tartják. Az iskola igazgatója a vizsgálat során elmondta, hogy nála sem a szülők sem a tanulók nem tettek bejelentést éjszakai foglalkoztatások miatt.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.

16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

2. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi 22. tv.:

75. § (1) Nőt és fiatalkorút nem szabad olyan munkára alkalmazni, amely testi alkatára, illetve fejlettségére tekintettel rá hátrányos következményekkel járhat. Azokat a munkaköröket, amelyekben nő vagy fiatalkorú nem, vagy csak meghatározott munkafeltételek biztosítása esetén, illetve előzetes orvosi vizsgálat alapján foglalkoztatható, jogszabály határozza meg.

3. A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. tv.:

52. § (1) Az iskolában a szorgalmi idő, tanítási év - az alapműveltségi vizsga, az érettségi vizsga s a szakmai vizsga évét kivéve - minden évfolyamon száznyolcvanöt tanítási napból áll. Az iskolában a tanítást - ha e törvény másképp nem rendelkezik - a nappali oktatás munkarendje [121. § (1) bekezdésének 23. alpontja] szerint, a nem kötelező tanórai foglalkozások, a tanórán kívüli foglalkozások, az osztálybontások, egyéni foglalkozások és az iskolai alapszolgáltatások biztosításával [121. § (1) bekezdésének 1. alpontja] kell megszervezni (a továbbiakban: nappali rendszerű iskolai oktatás). Nappali rendszerű iskolai oktatásban a tanuló abban az évben kezdhet utoljára tanévet, amelyben betölti
a) nyolc évfolyamos általános iskola esetén a tizenhatodik,
b)
c) középiskola és szakiskola esetén a huszonkettedik
életévét. A c) pontban meghatározott határidő egy évvel meghosszabbítható abban az esetben, ha a tanuló az általános iskola első évfolyamán a tanulmányait a hetedik életévében kezdte meg, továbbá, ha olyan szakképzésben vesz részt, amelyben a szakképzési évfolyamok száma meghaladja a kettőt. Testi, érzékszervi, értelmi, beszéd és más fogyatékos tanuló esetén, valamint a súlyos beilleszkedési zavarral, tanulási nehézséggel, magatartási rendellenességgel küzdő tanuló esetén, továbbá, ha a tanulmányi követelményeket azért nem tudták teljesíteni, mert a tanuló tartós gyógykezelés alatt állt, az a)-c) pontban meghatározott életkorhoz három évet hozzá kell számítani.
(2) A tanév, ezen belül a tanítási év rendjét az oktatási miniszter állapítja meg (tanév rendje). A tanév rendjében kell meghatározni a tanév szervezésével kapcsolatos feladatokat, így különösen a tanév kezdő és befejező napját, azt az időszakot, amelynek keretében az iskolai nevelés és oktatás folyik (szorgalmi idő, tanítási év), a tanítási szünetek szervezésének időszakát és időtartamát, a felvételi kérelmek elbírálásának, az alapműveltségi vizsga, az érettségi vizsga és a szakmai vizsga időszakát. A tanév rendjében foglaltak minden iskolára kötelezőek. Az iskola - a tanév rendjében meghatározottak figyelembevételével - éves munkatervet készít, amely tartalmazza a szabadon meghatározható tanítás nélküli munkanapokat és tanítási szünnapokat.
(3) A tanuló kötelező tanórai foglalkoztatása - az (5) bekezdés kivételével - nem lehet több
a) az első-harmadik évfolyamon napi négy tanítási óránál;
b) a negyedik-hatodik évfolyamon napi négy vagy öt (heti átlagban négy és fél) tanítási óránál;
c) a hetedik-nyolcadik évfolyamon napi öt tanítási óránál;
d) a kilencedik-tizedik évfolyamon napi öt vagy hat (heti átlagban öt és fél) tanítási óránál;
e) középiskolában - az f)-g) pontban meghatározott kivétellel - a tizenegyedik évfolyamtól napi hat tanítási óránál;
f) a szakképzésben az iskolai és iskolán kívüli gyakorlati képzés a szakképzési törvényben meghatározott időnél;
g) szakképzési évfolyamon, a szakmai elméleti tanítási órák száma napi hét tanítási óránál, egy tanítási napon a szakmai elméleti és szakmai gyakorlati tanítási órák száma napi nyolc tanítási óránál; ha a szakiskola vagy a szakközépiskola művészeti szakmai vizsgára készít fel, párhuzamos oktatás esetén heti átlagban napi nyolc tanítási óránál. Ha a szakiskola vagy a szakközépiskola párhuzamos oktatás keretében készít fel a művészeti szakmai vizsgára, a tanítási év átlagában az általános műveltséget megalapozó pedagógiai szakasz követelményeinek átadására fordított tanítási órák száma nem lehet kevesebb - a (3) bekezdés b)-e) pontjában - az évfolyamra meghatározott tanórai foglalkozás ötven százalékánál.

4. A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. tv.:

21. § (1) A tanuló gyakorlati képzés keretében csak a gyakorlati képzés programjában meghatározott feladat ellátására kötelezhető és csak egészséges, biztonságos körülmények között foglalkoztatható.
(2) A tanulót a gyakorlati képzést szervező a gyakorlati képzési feladattal összefüggő munkavédelmi oktatásban részesíti.
(3) A képzési idő alatt a gyakorlati képzés szervezőnek gondoskodnia kell a tanuló rendszeres orvosi vizsgálatáról.

22. § (1) Fiatalkorú tanuló esetében a képzési idő a napi hét órát, nagykorú tanuló esetében pedig a napi nyolc órát nem haladhatja meg.
(2) A napi képzési időt arányosan csökkenteni kell, ha a gyakorlati képzés rendszeresen olyan területen (munkahelyen) történik, ahol a gazdálkodó szervezettel munkaviszonyban álló munkavállalókat is rövidebb munkaidőben foglalkoztatják.
(3) Fiatalkorú tanuló napi képzését hat óra és huszonkét óra között kell megszervezni. A tanuló részére a gyakorlati képzés befejezése és a következő napi gyakorlati képzés megkezdése között legalább tizenhat óra pihenőidőt kell biztosítani.
(4) A tanuló a napi képzési időt meghaladó gyakorlati képzésre nem vehető igénybe.

24. § (1) A gyakorlati képzés foglalkozásain való részvétel kötelező.
(2) A tanuló részvételét, illetőleg mulasztását a gazdálkodó szervezet is nyilvántartja és azt a tanuló foglalkozási naplójába bejegyzi. A tanuló köteles mulasztását igazolni.
(3) Ha a tanulónak a gyakorlati képzésről való igazolt és igazolatlan mulasztása egy tanévben meghaladja a gyakorlati képzési idő (óraszám) húsz százalékát, a tanuló tanulmányait csak az évfolyam megismétlésével folytathatja. Ha a gyakorlati képzést tanulószerződés keretében gazdálkodó szervezet végzi, az évfolyam megismétléséhez a gazdálkodó szervezet hozzájárulása is szükséges.
(4) Ha a tanuló mulasztása a (3) bekezdésben meghatározott mértéket eléri, de igazolatlan mulasztása nincs és szorgalma, elért teljesítménye alapján úgy ítélhető meg, hogy mulasztását a következő tanév megkezdéséig pótolja, illetőleg az előírt gyakorlati követelményeket teljesíteni tudja, az évfolyam megismétlésétől el lehet tekinteni. Az ügyben a szakképző iskola nevelőtestülete dönt, a gazdálkodó szervezetnél folyó gyakorlati képzés esetén a gazdálkodó szervezet javaslatára.

5. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A vizsgálat megállapításai:

A beadvány tartalmi hiányosságai miatt csak az oktatási miniszter megkeresése után vált ismeretessé, hogy a panaszos jogorvoslati lehetőségeinek kimerítése nélkül, közvetlenül fordult panaszával hivatalomhoz. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 16. §-a szerint az országgyűlési biztosnak csak akkor van eljárási jogosultsága, ha a beadványtevő a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette. A panasz vizsgálatára tehát a jogorvoslati lehetőség kimerítésnek hiányában nincs hatásköröm. 

Az Oktatási Minisztérium vizsgálatának megállapításait elfogadom, és annak eredményéről - a minisztériummal való megállapodás alapján - panaszost ezúton tájékoztatom.  A vizsgálat lefolytatása során az oktatási miniszter munkatársai megállapították, hogy a Szabadkígyósi Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Szakképző Intézetben a tanulók foglalkoztatása a szakképzési törvény előírásainak megfelelően történik. A gyakorlati képzéseket az iskolában reggel 6 és délután 18 óra között tartják. A pék, cukrász tanulók gyakorlati képzése reggel 6-13 óra, a naposi gyakorlatra beosztott tanulók gyakorlati képzése pedig 6-18 óra között 7 órás foglalkoztatási idővel történik, a tanulók ettől eltérő foglalkoztatása nem engedélyezett.

Budapest, 2000. május 8.

Dr. Polt Péter