OBH 4726/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária
Az eljárás megindulása:
	Állampolgári panasz érkezett Hivatalomhoz egy gyáli kisvállalkozó környezetszennyező tevékenységével kapcsolatban. A panaszos lakótársai képviseletében előadta, hogy Gyál sűrűn beépített lakóövezetében a panaszolt vállalkozó engedély nélkül műköves és épületszobrász tevékenységet folytat. Az iparűzés során kibocsátott zaj, por és gyantafőzésből származó szag rendkívül zavarja a lakókörnyezetet. A panaszosok azt is előadták, hogy panaszukkal hiába fordultak az illetékes hatóságokhoz, azok még csak nem is reagáltak.

Feltételezett alkotmányos visszásság:
•	A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés)
•	A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez, és ezt a jogot az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg. (Alkotmány 18. §, és 70/D § (2) bekezdése.)

Az ügy jogszabályi háttere:
•	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
47. § (1) Az építésügyi hatóság elrendelheti:
a) az építmény, építményrész építésügyi hatósági engedélyekben meghatározott rendeltetésétől eltérő használatának megszüntetését, valamint
b) szabálytalan építkezés esetében az építési munka megszüntetését és az építést megelőző állapot helyreállítását, illetőleg a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott engedélyezési terveknek megfelelő állapot kialakítását,
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
63. § (1) A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, kivéve ha a közigazgatási szerv a határozat azonnali végrehajtását rendelte el.
(2) A határozat azonnali végrehajtását akkor lehet elrendelni, ha
a) életveszély miatt vagy a közbiztonság érdekében az szükséges, illetőleg az azonnali végrehajtás elmaradása jelentős vagy helyrehozhatatlan kárral járna,
b) a határozat valakinek a tartásáról vagy gondozásáról rendelkezik,
c) törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet más fontos ok miatt lehetővé teszi.
(3) A határozat azonnali végrehajtását a határozatban ki kell mondani, és külön meg kell indokolni.
[...]
78. § (1) A határozat végrehajtását - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az első fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el.
(2) A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak - köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el.
79. § (1) Ha a határozat pénz megfizetését rendeli el és a kötelezett magánszemély ezt nem teljesíti, az első fokon eljárt közigazgatási szerv felhívja a kötelezett munkáltatóját (a járandóságot folyósító szervet), hogy a határozatban megjelölt összeget a kötelezett munkabéréből, juttatásából, követeléséből - szövetkezeti tag esetében a munkaviszony jellegű jogviszony alapján járó munkadíjából - (a továbbiakban: munkabéréből) vonja le és utalja át, illetőleg fizesse ki a jogosultnak.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti közvetlen letiltásra nincs lehetőség, vagy az nem vezetett, illetőleg aránytalanul hosszú idő múlva vezetne eredményre, a munkabér mellett a kötelezett egyéb vagyontárgyait is végrehajtás alá kell vonni. Ilyenkor a végrehajtást az adóhatóság foganatosítja az adóigazgatási eljárás általános szabályai szerint.
•	Az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról szóló 40/1997. (XII. 21.) KTM rendelet
A kötelezettséget megállapító érdemi határozat azonnali végrehajtása
6. § Az építésügyi hatóság a kötelezettséget megállapító érdemi határozat azonnali végrehajtását akkor rendelheti el, ha az életveszély miatt vagy a közbiztonság érdekében szükséges, illetőleg az azonnali végrehajtás elmaradása jelentős vagy helyrehozhatatlan kárral járna. Ilyen esetben az esetleges fellebbezésnek a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya [Áe. 63. § (2) bek.].

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A panaszos beadványának kivizsgálása érdekében megkerestem Gyál város polgármesterét. Az üggyel kapcsolatban a polgármester megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy ifj. Pap János és társa (a továbbiakban: vállalkozó) a 2913-2/97. számú határozatban építési engedélyt kapott "épületdíszítő szobrászat bemutatóterem" rendeltetésű melléképület építésére. Az 1999. január 28-án megtartott helyszíni szemlén megállapították, hogy az épület csaknem teljesen elkészült, és a vállalkozó az ingatlan udvarát és a melléképületet szabálytalanul épületdíszítő szobrászat műhelyként használta, ezért a 874/99. számú határozatban a tevékenység azonnali megszüntetésére kötelezték.
	Mivel a kötelezést követően sem rendeződött az ügy, a polgármesteri hivatal a vonatkozó jogszabályok - így többek között az 1957. évi IV. törvény - rendelkezései alapján járt el. Ennek keretében a korábban kiadott 874/99. számú kötelezés végrehajtását 1999. május 18-án a helyszínen ellenőrizték. A helyszíni ellenőrzés során megállapították, hogy kötelezettek a határozatban foglaltakat nem hajtották végre, ezért a végrehajtás kikényszerítésére 1999. június 7-én kelt, 874-6/99. szám alatt hozott határozatban a vállalkozót 25.000 Ft végrehajtási bírsággal sújtották. A határozatuk ellen a kötelezettek fellebbezéssel éltek, amelyet a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal másodfokon hozott 32-1145/1999. számú határozatában elutasított.
	Fenti körülményekre tekintettel az ügyet az 1957. évi IV. tv. 78. § (1), (2) bekezdése alapján mint a határozatot hozó első fokú közigazgatási szerv 1999. október 20-án végrehajtási szakba helyezték, és ugyanezen törvény 79. § (1), (2) bekezdése alapján intézkedtek - adók módjára behajtható pénztartozásként - végrehajtás foganatosításáról.
	A 874-6/99. számú bírságoló határozatot követően a vállalkozó megkereste a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőséget. A Felügyelőség a 9845/99. számú szakhatósági állásfoglalásában kikötések mellett hozzájárult az építő-díszítő szobrászati tevékenység használati mód változtatásához. E használati mód változásához - szintén kikötések felsorolása mellett - az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Dabas Városi Intézete, valamint Dabas Város Önkormányzata Hivatásos Tűzoltósága is hozzájárult.
	Az ügy megnyugtató rendezése érdekében a polgármesteri hivatal felhívta a panaszolt vállalkozó figyelmét, hogy egyrészt a használatbavételi engedély nélkül és nem az építési engedélyben meghatározott használat szerinti használatbavétel miatt első fokon meghozott kötelezéseknek eleget kell tennie, másrészt a meglévő szakhatósági hozzájárulások birtokában - a tevékenység megszüntetése mellett, az új használatra tekintettel - építési engedély módosítást, illetve ezzel egyidőben a 80/1999. (VI.11.) Korm. rendelet alapján telephely létesítésére vonatkozó engedélyt kell kérnie a hatóságtól. A szóban forgó engedélyek elbírálása rendezheti véglegesen és megnyugtatóan az ügyet.
	A vállalkozó - hiányosan - benyújtotta az építési engedély módosítási kérelmét. A hiánypótlási felhívás egyik pontja szerint pótolniuk kellett a 45/1997. (XII.29.) KTM rendelet alapján elkészített építészeti-műszaki tervdokumentációt, különös tekintettel az engedélyezett tervdokumentációhoz (bemutató terem) képest történt módosításokra, illetve a tevékenység technológiai (egészségügyi, környezetvédelmi és tűzvédelmi) leírására. A módosított tervdokumentációt a 46/1997. (XII.29.) KTM rendelet előírása alapján az érintett illetékes szakhatóságokkal az első fokú hatóság szakvéleményezteti. A hatóság tájékozatta a vállalkozót, hogy amennyiben az építési engedély módosításának nincs akadálya építtetők kötelesek az épületre használatbavételi engedélyt, a tevékenység folytatásával kapcsolatosan pedig telephely engedélyt kérni. Ezekben az eljárásokban az illetékes szakhatóságok (Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat, Környezetvédelmi Felügyelőség, Tűzoltóság) szintén részt vesznek, és szakvéleményüket az engedélyezési eljárás során kell figyelembe venni.
	A vállalkozó a hiánypótlási kötelezettségének - az új felhívás után - csak 2000. február 1-én tett eleget, ezt követően az eljáró hatóság a tervdokumentációt véleményeztetésre megküldte az érintett szakhatóságokhoz.
	Az épületszobrászati műhely engedélyezhetőségének elbírálásához szükséges szakhatósági vélemények 2000. április 17-ig beérkeztek az első fokú hatósághoz. A Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség szakvéleményében azonban előfeltételként szabta meg, hogy 60 napon belül az építtető zajkibocsátási határérték megállapítása iránti kérelmet nyújtson be hozzájuk.
	A 2000. szeptember 29-én a polgármester arról tájékoztatott, hogy az ügyben érdemi változások történtek.
	A vállalkozó a műhelyben folytatott zajos (műköves) tevékenységet megszüntette és csak épületszobrász tevékenységet (gipsz díszítőelemek készítése) folytatott.
Ugyanakkor a vállalkozó elmondása szerint a panaszos szomszéd kérésére a két ingatlan közös oldalhatárán zárt hullámpala kerítést létesítettek, így a szomszédok a műhelyben folyó tevékenységet nem kifogásolták.
	Fenti körülmények lehetővé tették, hogy a vállalkozó kérésére az eredeti, bemutatóterem létesítésére vonatkozó építési engedélyt az első fokú hatóság módosítsa tekintettel arra, hogy az eredetileg kérelmezett műhely még nem készült el teljesen. Ugyanakkor a hatóság határozatban kötelezte a vállalkozót, hogy a műhely használatát függesszék fel, és azt csak a jogerős használatbavételi engedély birtokában folytassák, az addig engedély nélküli használat miatt pedig pénzbírságot szabtak ki. A határozat ellen a szomszédok részére biztosították a törvény szerinti fellebbezési jogot.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panaszolt építésügyi hatóság lefolytatta a jogszabályokban előírt eljárást, és az eljárás folyamán észlelt törvénytelenségek kiküszöbölése érdekében megtette a szükséges intézkedéseket. Az is megállapítottam, hogy a hosszadalmas eljárás oka az volt, hogy a hatóságnak a törvénysértő tevékenység megszüntetése érdekében új engedélyezési eljárások sorozatát kellett lefolytatnia. Az érintett hatóság eljárásával kapcsolatosan nem tártam fel olyan hiányosságokat, amelyek a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot okozott volna, ezért az ügyet további vizsgálat nélkül lezártam.

Budapest, 2001. április 14.

Gönczöl Katalin