OBH 4547/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszost a Zala Megyei Bíróság jogerős ítéletével egy év időtartamra eltiltotta a közúti járművezetéstől. Sérelmesnek tartotta, hogy az ítéletre tekintettel a Zalaegerszegi Rendőrkapitányság bevonta a vezetői engedélyét és visszaadását utánképzésen való részvételhez kötötte. 
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
Tv. 18. § (4) Utánképzésen kell részt vennie annak a gépjárművezetőnek,
a) akit a bíróság közlekedési bűncselekmény miatt a közúti járművezetéstől eltiltott, vagy
b) akinek a vezetői engedélyét a szabálysértési hatóság közlekedési szabálysértés miatt hozott határozata alapján legalább hat hónapra visszavonta. 
(5) A vezetői engedély csak abban az esetben adható vissza, ha az érintett személy igazolja, hogy az utánképzésen részt vett.

48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról
17. § (1) A rendőrhatóság a vezetői engedélyt visszavonja:
(4) Ha a járművezető ellen közúti baleset gondatlan okozása (Btk. 187. §), illetve az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott bűncselekmény miatt azért folyik büntetőeljárás, mert az maradandó fogyatékosságot, súlyos egészségromlást, tömegszerencsétlenséget, halált, több ember halálát vagy halálos tömegszerencsétlenséget okozott, a rendőrhatóság a vezetői engedélyt a büntetőeljárás jogerős befejezéséig vonja vissza.
(8) A közlekedési bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetése miatt visszavont vezetői engedély - a (9) bekezdésben meghatározott eset kivételével - a visszavonás határidejének lejárta után is csak akkor adható vissza, ha
a) a járművezető - amennyiben erre kötelezték - a külön jogszabályban meghatározott utánképzésen való részvételét igazolta,
 (9) A külföldi hatóság által kiadott vezetői engedélyt, - ha azt annak jogosítottja a visszavonás határidejének lejáratát követő 60 napon belül nem veszi át - a kiállító hatóságnak kell megküldeni. A vezetői engedélyt a visszavonási határidőn belül is vissza kell adni, ha a külföldi - nyilatkozata szerint - az ország területét végleg elhagyja, vagy erre a hatóság kötelezi. A visszavonás időtartama alatt azonban a külföldi a tilalommal érintett vezetési jogát a Magyar Köztársaság területén - kivéve a kiléptető határátkelőhelyig történő közlekedést - nem gyakorolhatja.
         
Megállapított tényállás:
	A panaszost a Zala Megyei Bíróság a Bf. 201/1998/4. számú, 1998. április 28-i jogerős ítéletével közúti baleset gondatlan okozása bűncselekmény elkövetése miatt egy év időtartamra eltiltotta a közúti járművezetéstől. Ezen ítélet alapján a Zalaegerszegi Rendőrkapitányság az 1998. július 13-án kelt 4.209/1998. sz. határozatával egy évre visszavonta a vezetői engedélyét, valamint utánképzésen való részvételre kötelezte.
	A panaszos a határozat ellen panasszal élt, amelyet a Zala Megyei Rendőrfőkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya 1998. szeptember 21-én elutasított.
	A panaszos véleménye szerint, mivel a bíróság nem rendelkezett az utánképzésre kötelezésről, ezért a rendőrség határozata sértette a jogállamiságot és a jogbiztonságot. Véleményét arra alapozta, hogy a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet 17. § (8) bekezdés a) pontja úgy értelmezhető, hogy az utánképzés elrendelése a bíróság vagy a szabálysértési hatóság mérlegelési jogkörébe tartozik. Panasza szerint a rendőrhatóság jogalap nélküli feltételhez köti a vezetői engedély visszavonását.
 
A vizsgálat megállapításai:
	A hivatkozott jogszabályok alapján a következőket állapítottam meg:
	A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 18. §(4) bekezdése kötelezően előírja a vezetői engedély visszaadása előtt az utánképzésen való részvételt, amennyiben a járművezetőt a bíróság közlekedési bűncselekmény miatt a közúti járművezetéstől eltiltotta.	A panaszos véleményével szemben, a hatóság a törvény kötelező rendelkezését alkalmazta, amikor a vezetői engedély visszavonásával együtt az utánképzési kötelezettségről is rendelkezett. Az utánképzési kötelezettség nem büntetés, hanem a közlekedés rendjét és biztonságát elősegítő közlekedés-igazgatási intézkedés. Az Alkotmánybíróság állásfoglalása szerint nem alkotmányellenes az a körülmény, hogy a vezetői engedély visszavonásával összefüggő egyes kérdéseket a belügyminiszter rendelete szabályozza, mivel a vitatott rendelkezések törvényi szabályozáson alapulnak, nem tekinthetők alapjogot korlátozó elsődleges (primer) jogforrásnak. (3/1998. (II. 11.) AB határozat)
	A panaszos a panaszát elbíráló határozat indoklásában részletes tájékoztatást kapott a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet 17. §-ának értelmezéséről. A panaszos által kiemelt jogszabály nem a hatóság mérlegelési jogkörére vonatkozik, hanem a külföldi állampolgárokra, akik nem kötelezhetők utánképzésre. (Bmr. 17. § (9)bek.) 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
	A hatóság eljárása és határozata jogszerű volt. Az eljárás során a panaszos jogorvoslati jogát akadálytalanul érvényesíthette. Felhívták a figyelmét arra is, hogy a határozat rendelkezése ellen a bírósághoz fordulhat.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy a Zalaegerszegi Rendőrkapitányság határozata a panaszos alkotmányos jogait nem sértette, mivel az intézkedés a közúti közlekedésről szóló törvény rendelkezésén alapult, ezért a vizsgálatot lezártam. 

Budapest, 2000. szeptember 13.

Gönczöl Katalin