OBH 4253/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A Kisalföld című lap 1998. július 13-i száma "Diszkóterror" címmel olvasói levelet közölt a gyárvárosi Munkás utcában üzemelő vendéglátóipari egységnek a lakók nyugalmát zavaró működéséről. A szerző szerint a Hivatal Igazgatási osztálya is tehetetlen.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással élve a fenti cikk alapján hivatalból vizsgálatot indítottam.

A vizsgálat részeként az Országgyűlési Biztos Hivatalának két munkatársa megtekintette a szórakozóhelyet, illetve annak környezetét. A helyszíni vizsgálatot követően tájékoztatást kértem Győr Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjétől az olvasói levélben megjelentekkel kapcsolatos álláspontjáról, továbbá a Hivatal által tett intézkedésekről.

A megállapított tényállás

A lapban megjelent olvasói levél szerint pénteki és szombati napokon csak jóval éjfél után térhetnek nyugovóra a Munkás utca lakói. E két napon "18 órától az egyébként nehezen, de elviselhető iddogáló- és játszóhelyből fergeteges diszkó lesz. A vendégek autóikkal az utca kocsma előtti mindkét oldalát megtöltik. A fergeteges szó szerint értendő, a házakban zárt ablakok mellett nem a zene, hanem - a felerősített mélysugárzó miatt - monoton dobolás hallatszik. Az emberkínzásnak ez egy olyan formája, mintha az ember dobhártyáját ütögetnék s ehhez járul még a felpörgetett vendégek időközönkénti üvöltése. Az őrjöngést követően a távozók lepusztult állapotú autóikat nagy nehezen elindítva elviharzanak."

Munkatársaim a helyszíni vizsgálatot 1998. július 31-én 22 óra után tartották, ennek során megtekintették a szórakozóhely környezetét, másrészt információkat szereztek az egységben is.

A Munkás utca Győr egyik külső kerületében fekszik, csendes, nyugodt, családi házas beépítésű terület. A helyszíni vizsgálat ideje alatt a szórakozóhely előtt három, később négy autó parkolt. A belső helyiségekben - nyilván a fülledtség miatt - vendégek nem, csak a személyzet tagjai tartózkodtak. A vendégek a kerthelyiségben elhelyezett asztaloknál szórakoztak, mintegy 25-30-an.

A lakók nyugalmát a zene mellett a vendégek szinte állandó hangoskodása, nevetgélése zavarhatja. Néhány fiatal a vendéglátóipari-egység előtt, vagy attól néhány métere az utcán tartózkodott, részükről azonban hangoskodást munkatársaim nem észleltek.

Megállapítható, hogy leginkább a két közvetlen és a szembeszomszéd, tehát a legközelebbi lakók számára lehet zavaró a szórakozóhely működése, bár elképzelhető, hogy a kocsmától távolabb lakók is megsínylik a fiatalok mulatozását, hiszen a zene és a ricsaj - kisebb mértékben ugyan - de messzebb is hallható volt.

Az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jogok

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 27. § (2) bekezdése úgy szól, hogy a köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány.

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény /Ptk./ 100. §-a szerint a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.

A Ptk. 191. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
A (3) bekezdés kimondja, hogy a jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles.
A (4) bekezdés szerint a jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.

Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet 17. § (4) bekezdése alapján a jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.

A rendelet 18. § (1) bekezdése kimondja, hogy a jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 70/D. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai

Az Országgyűlési Biztos az 1993. évi LIX. törvény alapján a hatóságok, illetve a közszolgáltatást végző szervek eljárását vizsgálhatja. A konkrét ügyben Győr Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala az az érintett hatóság, amely eljárásának vizsgálatára az 1993. évi LIX. törvényben kapott felhatalmazás alapján lehetőségem van. A vizsgálat megindítására az olvasói levélben ismertetett állapot, továbbá az a megállapítás szolgáltatott alapot, hogy a Hivatal igazgatási osztálya is tehetetlen.

A Polgármesteri Hivatal köztisztviselői az írás megjelenésének napján helyszíni ellenőrzést tartottak az egységben és felvették a kapcsolatot a szomszédban lakókkal, felhívták a figyelmüket a birtokvédelmi eljárás megindításának lehetőségére. 1998. augusztus 14-én újabb helyszíni ellenőrzést végeztek, ekkor diszkó rendezvény nem volt az egységben.

Az 1998. augusztus 27-én a szakhatóságok részvételével megtartott helyszíni hatósági bejáráson a megjelent 7 érintett lakó egybehangzóan kijelentette, hogy 2 hét óta nem volt diszkó rendezvény az egységben. A bejárás alkalmával tájékoztatták a lakókat a Hivatal előtt indítható eljárásokról.

Amennyiben a lakók az egység működését zavarónak ítélik meg, lehetőségük van a Polgári Törvénykönyv fentebb idézett rendelkezése alapján birtokvédelmi eljárást indítani a jegyzőnél.
A 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet alapján a jegyző az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot is elrendelhet, továbbá megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.

Az Országgyűlési Biztos további eljárásának akkor lenne helye, ha a Hivatal az egység működését sérelmező állampolgári panaszra nem járt volna el. Megállapítható, hogy a Hivatal köztisztviselői helyszíni ellenőrzések keretében vizsgálták az egység működését, a helyszíni bejárások alkalmával tájékoztatták a lakókat a Hivatal előtt indítható eljárások lehetőségéről, ilyenre azonban - bár a lakók ígéretet tettek rá - nem került sor.

Fentiek alapján az ügyben alkotmányos emberi jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért eljárásomat befejeztem.

Budapest, 1998. december 18.

Gönczöl Katalin