OBH 4239/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy a Budapest VIII. kerületi Jókai Mór Általános Iskola egyik pedagógusa a diákokat megfélemlíti, megalázza, fenyegeti, gúnyolja. Állítása szerint 6. osztályos leányát szándékosan buktatták meg biológia tantárgyból az 1997-1998-as tanévben.

Mivel a beadványban szereplő információk alapján felmerült annak gyanúja, hogy sérül a diákoknak az alkotmányban deklarált emberi méltósághoz való joga, illetve a gyermekeknek a védelemre és a gondoskodásra való joga, az ügyben vizsgálatot indítottam és megkerestem a VIII. kerületi Polgármesteri Hivatal Jegyzőjét, akit az 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján az ügy valamennyi vonatkozását érintő tényfeltáró vizsgálat lefolytatására kértem fel.

A megállapított tényállás

A panasszal érintett biológia-technika-földrajz szakos pedagógus az 1997-1998-as tanév második félévének végén elégtelen osztályzatot adott panaszos leányának biológia tudására, így a tanuló javítóvizsgára kényszerült. Ennek oka az volt, hogy megítélése szerint a gyermek tudása még a tantervi minimumot sem érte el.

A szaktanár az iskola igazgatójának adott írásbeli indokolásában részletesen beszámolt az elégtelen osztályzat alapjául szolgáló tényekről, a tanuló féléves teljesítményéről. Eszerint panaszos leánya a második félévben egy elégséges és hét elégtelen osztályzatot kapott, a szóbeli feleléskor meg sem szólalt. A pedagógus közölte azt is, hogy a kérdéseket mindig a tankönyvből felolvasva tette fel.

A pedagógus több alkalommal jelezte, hogy szükségesnek tartja a gyermek korrepetáláson való részvételét, a tanuló azonban nem vett részt ilyen, a felzárkózását elősegítő foglalkozáson. Az utolsó dolgozatot az iskola igazgató-helyettesének felügyelete mellett írta, bár néhány kérdésre megfelelő választ adott, tudásszintje egy alsó tagozatos tanuló szintjének felelt meg.

Az iskola igazgatója 1998. június 18-án tájékoztatta a Polgármesteri Hivatal Oktatási, Közművelődési és Sport Irodáját, hogy panaszos beadvánnyal fordult hozzá, melyben kérte, hogy leánya a javítóvizsgát független vizsgabizottság előtt tehesse le. Az igazgató a kérelmet továbbította az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda Vizsgacsoportjának.

Panaszos ebben a beadványban a független bizottság előtti vizsgárabocsátás iránti kérelme mellett gyermeke összes fizika, matematika és biológia dolgozatának, valamint ellenőrző könyvének rendelkezésére bocsátását is kérte.

Panaszos 1998 augusztusában a kerület alpolgármesteréhez fordult, az elégtelen osztályzatot kifogásolta, emellett megemlítette azt is, hogy a pedagógus sértő megjegyzéseket tesz a kislányra. Ekkor a Polgármesteri Hivatal Oktatási Irodája tájékoztatást kért az ügyről az iskola igazgatójától.

Az igazgató válaszában utalt a panaszos korábbi kérelmére, amelyben leánya számára a független bizottság előtti vizsgázás lehetőségét kérte. Az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda a Bajza utcai Ének-zene Tagozatos Általános Iskolát kérte fel a vizsgáztatásra. A vizsga időpontjáról (1998. augusztus 28. de. 10 óra) az iskola a szülőket értesítette. Az igazgató közölte azt is, hogy a tanuló édesanyja telefonon jelezte, kifogásuk van a biológia tanár magatartásával kapcsolatban, azonban konkrétumokat, tanúkat kifejezett kérés ellenére sem nevezett meg. A szülők nem írtak le olyan konkrét panaszt, amely kivizsgálható lett volna, csupán egy olyan esetről számoltak be, amikor az érintett pedagógus állítólag megjegyzést tett a tanuló köpenyére.

Időközben a tanuló a javítóvizsgán elégséges osztályzatot kapott biológia tantárgyból a független vizsgabizottság előtt és az új tanévet már a Józsefvárosi Önkormányzat által fenntartott Práter Ének-zene Tagozatos Általános Iskolában kezdte meg.

A Polgármesteri Hivatal jegyzőjéhez intézett megkeresésemet követően az intézményvezető arról tájékoztatta a felügyeleti szervet, hogy az érintett pedagógus ellen kivizsgálást igénylő bejelentés nem érkezett. Konkrét tények hiányában - mikor, kinek, mit mondott, vagy tett a pedagógus - a tanulók meghallgatását nem tartották szükségesnek.

Az ügy jogszabályi háttere

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 10. § (1) bekezdése szerint a gyermeknek, a tanulónak joga, hogy nevelési, illetőleg nevelési-oktatási intézményben biztonságban és egészséges környezetben neveljék és oktassák, óvodai életrendjét, iskolai tanulmányi rendjét pihenőidő, szabadidő, testmozgás beépítésével, sportolási, étkezési lehetőség biztosításával életkorának és fejlettségének megfelelően alakítsák ki.
A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.

A 70. § (1) bekezdése kimondja, hogy a pedagógus a tanuló teljesítményét, előmenetelét tanítási év közben rendszeresen érdemjeggyel értékeli, félévkor és a tanítási év végén osztályzattal minősíti. A tanuló magatartásának és szorgalmának értékelését és minősítését az osztályfőnök - az osztályban tanító pedagógusok véleményének kikérésével - végzi. Az érdemjegyekről a tanulót és a kiskorú tanuló szülőjét rendszeresen értesíteni kell. A félévi és az év végi osztályzatot az érdemjegyek alapján kell meghatározni. Az osztályzatról a tanulót és a kiskorú szülőjét értesíteni kell. Az érdemjegy, illetőleg az osztályzat megállapítása a tanuló teljesítményének, szorgalmának értékelésekor, minősítésekor nem lehet fegyelmezési eszköz.

A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI.8.) MKM rendelet 22. § (1) bekezdése szerint a független vizsgabizottság előtt letehető tanulmányok alatti vizsgát az Országos Közoktatási Szolgáltató Iroda, szakmai elméleti és szakmai gyakorlati tantárgyak esetén pedig a szakképesítésért felelős miniszter által kijelölt intézmény szervezi.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos a gyermeke biológia tudását az év végén elégtelen osztályzattal minősítő pedagógus magatartását, illetve az elégtelen osztályzatot sérelmezte. A Polgármesteri Hivatal által rendelkezésemre bocsátott iratanyagban fellelhető 1998. június 15-én kelt, a panaszostól származó és a Jókai Mór Általános Iskola Igazgatóságának címzett levélben a panaszos csupán a felmérők és az ellenőrző könyv rendelkezésére bocsátását, illetve gyermeke számára a független bizottság előtti vizsgázás lehetőségét kérte. Ebben a beadványban a pedagógus magatartását, módszereit sérelmező észrevétel nincs.

Az alpolgármester asszonynak előterjesztett panaszban a panaszos csak az elégtelen osztályzatot sérelmezte, illetve megemlítette, hogy a pedagógus sértő megjegyzéseket tesz a leányára. A Hivatal a pedagógus diákokat megfélemlítő, megalázó magatartásáról, illetve a tanulók bántalmazásáról nem szerzett tudomást. A Polgármesteri Hivatal e bejelentésre tekintettel kért felvilágosítást az intézmény igazgatójától, aki arról számolt be, hogy a tanuló édesanyja telefonon ugyan panaszt tett a pedagógus magatartására, azonban konkrétumokról nem beszélt. Az igazgató a Polgármesteri Hivatal újabb megkeresésére azt közölte, hogy az érintett tanár ellen nem érkezett olyan panasz - mely szerint megfélemlíti vagy megszégyeníti a gyerekeket - amelyet ki kellett volna vizsgálni.

A panaszbeadványban írtak, illetve a Polgármesteri Hivatal Oktatási Irodája által lefolytatott vizsgálat eredménye ellentmondanak egymásnak. Az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége bizonyítási eszközöket beszerezni, amennyiben azok a jelen esetben is szereplő problémára vonatkoznak. Ennek megfelelően az ügyben azokra a bizonyítékokra kellett hagyatkoznom, amelyeket az érintettek a rendelkezésemre bocsátottak.

Megállapítottam, hogy a Polgármesteri Hivatal a panaszos bejelentésére, majd az országgyűlési biztos megkeresésére tájékoztatást kért az intézmény igazgatójától. A tanuló szülei részletes, konkrét eseteket is tartalmazó panaszt nem terjesztettek elő. A rendelkezésemre álló egyetlen, a panaszostól származó írásos beadvány a pedagógus magatartását sérelmező megállapítást egyáltalán nem tartalmaz. Konkrét sérelmek megnevezésének hiányában, a pedagógus magatartását pusztán általánosságban kifogásoló szülői bejelentés alapján a Polgármesteri Hivatal Oktatási Irodája a fentieken túl további intézkedést nem tehetett. A formai és tartalmi vizsgálat így alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megállapítását nem tette lehetővé.

Mivel a Józsefvárosi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának eljárásával összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, a beadvány alapján intézkedésre nincs lehetőségem.

Budapest, 1999. május 28.

Dr. Polt Péter