OBH 4230/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása:

Panaszos 1998. július 14-i beadványával fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. Lakóházuk szomszédos a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság ingatlanával, amelyen 1991-ben új fogdát építettek. Az ott fogvatartottak és a kapitányság épülete körül tartózkodó látogatók "kapcsolattartása" zavarja a környék nyugalmát, a fogda ablakaira az építési engedélyben előírt kilátás- és zajkibocsátás elleni védelmet szolgáló lamellákat nem szerelték fel. A hangoskodást szóvá tévő szomszédok durva hangú támadásoknak, fenyegetésnek vannak nap mint nap kitéve.

Az érintett alkotmányos jogok:

Alkotmány 2. § (1) bekezdés: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
8. § (1) bekezdés: "A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége."
13. § (1) bekezdés: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

Jogszabályi háttér:

- 1964. évi III. tv. az építésügyről és végrehajtási rendeletei
- 1997. évi LXXVIII. tv. az épített környezet alakításáról és védelméről, valamint végrehajtási 
   rendeletei
- 1957. évi IV. tv. az államigazgatási eljárásról (Áe.)
- 19/1995. (XII.13.) BM-rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről

A megállapított tényállás:

A megyei rendőr-főkapitányság területén építési engedély alapján 1992-ben megépült a rendőrségi fogda. Megépülése óta folyamatosan használják, ennek ellenére használatbavételi engedélyt nem kértek az építési hatóságtól, és az sem intézkedett sem hivatalból, sem az önkormányzathoz érkező panaszokra, ezen állapot jogszerűvé tétele érdekében.

A környező lakosság panaszai, a helyi sajtóban megjelent cikkek alapján mind a megyei főkapitány, mind a polgármester többször foglalkozott az üggyel, de levélbeli ígéretektől eltekintve, a helyzetet megváltoztató eredmény nem született.
A panaszbeadványból is kitűnően, valamint a város jegyzőjének - az országgyűlési biztos általános helyettesének felkérésére küldött - tájékoztatásából megállapítható volt, hogy az épület körül kialakult állapotok egyik oka, hogy az építési engedélyben előírt zajkibocsátást és kilátást akadályozó lamellákat az ablakokra nem szerelték fel. Ennek kötelezettsége építtetőként, tulajdonosként a megyei rendőr-főkapitányságot terhelte. Építési hatóságként a város jegyzőjének kellett volna eljárnia, az engedély nélkül használatba vett fogdaépület ügyében az építésrendészeti eljárást le kellett volna folytatni.
Sem a rendőr-főkapitányság sem az építési hatóság nem intézkedett.

A fogdaépületből való szabad kitekintés lehetősége eredményezte, hogy az ingatlan telekhatárán túl, panaszosok telkét és a közterületként használt, a két ingatlan közti átjárót a fogvatartottak és hozzátartozóik, "üzletfeleik" az engedélyezett látogatás kötöttségeit, a tiltásokat megkerülendő "szabadtéri beszélőként" használják. 

Az országgyűlési biztos helyettese az Obtv. 18. § (4) alapján magyarázatot kért mindkét érintettől. A város jegyzője a tájékoztatás megküldésével egyidejűleg hatósági hatáskörében is intézkedett, 23.935/98. számú határozatával kötelezte építtetőt a használatbavételi engedély megkérésére. 
A megyei rendőr-főkapitányság az engedélyt megkérte. A jegyző a használatbavételi engedélyt 26574-2/98. szám alatt kiadta, egyúttal kötelezte az építtetőt a lamellák 1999. március 1-i határidővel való elhelyezésére.

Az országgyűlési biztos általános helyettesének másodszori megkeresésére a megyei rendőr-főkapitány bizottságot állított össze a megkeresésben foglaltak kivizsgálására, és a rendvédelemmel összefüggő feladatok meghatározására. Ezek a következők:

" 1. Az őrizetesek ellen, akik bentről ki, illetve más zárkába kiabálnak, fegyelmi eljárást kell kezdeményezni és a másik épületszárnyba (régi) áthelyezni.
  2. Az Egri RK részéről a Klapka Gy. u. és a Kossuth L. u. közötti átjárót fokozottan ellenőrzik, amennyiben ott olyan személyeket találnak, akik a fogdában a fogvatartottakhoz bekiabálnak, eljárást kezdeményeznek ellenük.
   3. Minden intézkedést, amely a bekiabálással, kiabálással kapcsolatos, írásban rögzíteni kell.
 4. A HRFK Anyagi és Üzemeltetési Alosztályvezetője árajánlatokat kér be olyan hangszigetelt külső nyílászárók elhelyezésére, melyeken keresztül a zárkák szellőztetése ablakok nyitása nélkül történik."

A tényállás alapján megállapítható:

A vizsgálat elrendelésének alapját képező gyanú beigazolódott. A rendőr-főkapitányság és az építési hatóság mulasztásai a jogbiztonsággal, a tulajdon sérthetetlenségével összefüggésben visszásságot okoztak. A rendőrségtől különösen elvárható lett volna, hogy intézkedjen a lakosság nyugalma érdekében.

Az Alkotmány 8. § (1) bekezdésében foglalt állami kötelezettség egyben az önkormányzat és a polgármesteri hivatal munkatársainak államigazgatási hatáskörükből eredő vagy más törvény alapján való kötelezettségét is jelenti: 1992 óta éveken át tudomással bírtak a megengedhetetlen állapotokról, többen több panaszt intéztek hozzájuk, ennek ellenére sem építésügyi hatósági hatáskörben nem intézkedtek, sem más módon nem jártak el az ügyben.

A főkapitányság épülete körüli ingatlanok rendeltetésszerű használatát korlátozta az ott kialakult állapot, ezzel a tulajdonjoggal összefüggésben is visszásság  keletkezett.
Mivel vizsgálatom megindításának hatására mind a jegyző, mind a megyei rendőrfőkapitány megtette a szükséges intézkedéseket, a visszásságok megállapítása mellett nem láttam szükségét ajánlás megfogalmazásának is.

Tekintettel azonban arra, hogy a végrehajtás folyamatban van, teljesítéséről meg kívánok győződni, kérem annak jelzését mind a rendőrfőkapitány, mind a jegyző részéről.

Budapest, 1999. február 28.

Dr. Polt Péter