OBH 4173/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a felesége édesanyjának tulajdonában álló gépkocsi rendőrségi elszállítását sérelmezte.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonság és a tulajdonhoz való jog sérelmét kizárni nem lehetett, az ügyben vizsgálatot indítottam. Eljárásom során tájékoztatást kértem az Országos Rendőrfőkapitánytól a panasszal kapcsolatos álláspontjáról.

A megállapított tényállás

Az AVJ 160 forgalmi rendszámú gépkocsit 1997. október 6-án szállították el a VII. Wesselényi u. 6. szám elől, ahol "Várakozni tilos" jelzőtábla van, alatta az 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet /KRESZ/ 15. § (9) bekezdése szerinti kiegészítő táblával. Panaszos a gépkocsi szélvédője alatt, jól láthatóan helyezte el a mozgáskorlátozotti igazolványát.

Panaszos beadványában arról tájékoztatott, hogy a rendőrség álláspontja szerint a mozgáskorlátozotti igazolvánnyal tilos várakozni a "Várakozni tilos" tábla hatálya alatt, ha e tábla alatt elszállítást jelző kiegészítő tábla is szerepel.

Panaszos az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztályának 1998. július 1-én írt levelében a fenti jogszabály 41. § (3) bekezdésére hivatkozott, álláspontja szerint a "Várakozni tilos" tábla hatálya csak akkor terjed ki a mozgáskorlátozott személy járművére, ha a tábla alatt "Kijelölt rakodóhely" kiegészítő-tábla van, egyéb esetekben nem.

Panaszos mellékelte a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium Gépjárműközlekedési Főosztályának állásfoglalását, mely szerint a KRESZ 15. § (9) bekezdésében meghatározott kiegészítő tábla a "Várakozni tilos" tábla jelentéstartalmát nem változtatja meg, ezért annak hatálya nem terjed ki a parkolási engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozott járművére, így a kiegészítő táblán jelzett eltávolíthatóságra vonatkozó rendelkezést sem lehet alkalmazni a mozgáskorlátozott járművére.

Az ügy jogszabályi háttere

A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet 15. § (9) bekezdése szerint az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett jelzőtáblák alatt elhelyezett kiegészítő tábla (63/b. ábra) azt jelzi, hogy az itt szabálytalanul várakozó járművet elszállítással eltávolíthatják. Az (1) bekezdés a) pontja szerint a "Megállni tilos" tábla azt jelzi, hogy a forgalmi vagy műszaki okból szükséges megállást kivéve - megállni, valamint várakozni tilos; míg a b) pont alapján a "Várakozni tilos" tábla azt jelzi, hogy várakozni tilos; a jelzőtábla alatt elhelyezett kiegészítő táblán levő felirat jelezheti, hogy a várakozási tilalom a járművek meghatározott körére nem terjed ki.

A 41. § (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító	 jármű vezetője) a járművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást jelzőtábla tiltja. A kijelölt rakodóhelyre vonatkozó rendelkezés [15. § (6) bek.] azonban e járműre is irányadó. A szóban forgó 15. § (6) bekezdése úgy szól, hogy az (1) bekezdés b) pontjában említett jelzőtábla alatt kiegészítő tábla utalhat arra, hogy a várakozás kijelölt rakodóhely szabadon hagyása érdekében tilos. A kiegészítő tábla feltünteti azt az időszakot és távolságot is, amelyen a tilalom fennáll (61/c. ábra). Ilyen helyen az áruszállító jármű a folyamatos fel- és lerakodáshoz szükséges ideig maradhat; más jármű - akár 5 percnél hosszabb ideig is - akkor tartózkodhat, ha a vezető a járműnél marad és áruszállító jármű érkezésekor annak a rakodóhelyre való beállását haladéktalanul lehetővé teszi.

Az 51/A. § szerint a 41. § (3) bekezdésében említett jogosultság azt a mozgáskorlátozott személyt illeti meg, aki a lakóhelye szerint illetékes egészségügyi hatóságtól erre engedélyt kapott és járművén az engedélyre utaló jelzés van.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 13. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A közúti közlekedés szabályairól szóló együttes rendelet 41. § (3) bekezdése szerint a mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító jármű vezetője) a járművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást jelzőtábla tiltja. A jogszabály ezt a rendelkezést azzal egészíti ki, hogy a kijelölt rakodóhelyre vonatkozó rendelkezés (15. § (6) bekezdés) e járműre is irányadó. E bekezdés alapján az országgyűlési biztos álláspontja szerint a mozgáskorlátozott gépjárművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást egyébként jelzőtábla tiltja, akkor is, ha a "Várakozni tilos" tábla alatt a "Gépjármű elszállítást" jelző kiegészítő táblát helyezték el.

A konkrét ügyben a gépkocsit olyan útszakaszról szállították el, ahol "Várakozni tilos" jelzőtábla van, alatta az együttes rendelet 15. § (9) bekezdése szerinti "Gépjármű elszállítás" kiegészítő táblával.

Panaszos több alkalommal fordult a BRFK Közlekedésrendészeti Főosztálya felé, hogy adjanak állásfoglalást az elszállítás jogszabályi alapja felől. A BRFK Közlekedésrendészeti Főosztálya válaszában azt közölte, hogy a "Gépjármű elszállítás" táblával kiegészített "Várakozni tilos" jelzőtábla feljogosítja a rendőrhatóságot a mozgáskorlátozott igazolvánnyal ellátott jármű elszállítására.

Az esettel kapcsolatban kért KHVM állásfoglalással egyetértve az Országos Rendőrfőkapitány közölte, hogy az ORFK álláspontja szerint is a KRESZ 41. § (3) bekezdése felhatalmazza a mozgáskorlátozott személyt, illetőleg az őt szállító jármű vezetőjét, hogy járművével olyan helyen is várakozzon, ahol a várakozást jelzőtábla tiltja és ez alól nem teremt kivételt a "Gépjármű elszállítás" kiegészítő tábla kihelyezése.

Az Országos Rendőrfőkapitány közölte továbbá azt is, hogy a BRFK Közlekedésrendészeti Főosztályának téves jogértelmezésével, illetve az AVJ-160 frsz-ú személygépkocsi elszállításával kapcsolatban felmerült problémák megoldására az érdekeltek felé intézkedést kezdeményez.

Megállapítottam, hogy a Rendőrhatóságnak a gépjármű elszállításával kapcsolatos eljárása a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben sértette a tulajdonhoz való jogot és ezzel visszásságot okozott. Mivel azonban az Országos Rendőrfőkapitány a probléma megoldására intézkedést kezdeményezett, ajánlást nem teszek.

Budapest, 1999. május 27.

Dr. Polt Péter