OBH 4146/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert ügyében sérelmezte Érd Város Önkormányzatának birtokvédelemmel kapcsolatos eljárását.  
A vizsgálat a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, a tulajdonhoz való jog és a jogbiztonság érintettsége miatt indult. 

A megállapított tényállás
	Panaszos azt sérelmezte, hogy az önkormányzat az eljárási törvényben előírt határidőket nem tartotta be és birtokvédelmi vagy egyéb hatósági ügyében a határozatok kiadásáról nem intézkedett. Azokban az ügyekben, ahol a döntés megszületett, késedelmet szenvedett a végrehajtási eljárás lefolytatása, melyet ugyancsak sérelmesnek tartott.
Megkeresésemre az önkormányzat az ügyben keletkezett iratokat megküldte, mellékelve a Budaőrsi Városi Ügyészség iratanyagát is.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
78. § (1) A határozat végrehajtását - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az első fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el.
(2) A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak - köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos birtokvédelmi ügyében 1998. júliusában fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Az iratokból azonban az is kiderült, hogy már 1997. október 23-én az ügyészség segítségét is kérte. Az ügyészség az alábbi törvénysértő mulasztásokat állapította meg. Az önkormányzat 1996-ban kelt határozatában arra kötelezte a panaszos szomszédját, hogy tartózkodjon minden olyan magatartástól, megnyilvánulástól, amellyel szomszédját zavarja: a szomszéd (panaszos) telkére ne menjen át, a szemetestárolót ne gyújtsa fel, a szomszéd telkére semmit ne dobáljon át. A határozatban felhívta a kérelmező (panaszos) figyelmét, hogy amennyiben a panaszolt a határozatban foglaltakat nem teljesíti, azt a végrehajtás érdekében jelentse be. A panaszos pár hónappal később ezt meg is tette, beadványában beszámolt arról, hogy a szomszéd továbbra is zaklatja őket. Megjelölte azt az időpontot amikor a panaszolt szomszéd téglát dobott a panaszosunk házának tetejére, és arról, hogy az milyen kárt okozott. Ekkor az önkormányzat - a birtoksértést megállapítva - újabb kötelező határozatot hozott. A panaszos újabb kérelmére az önkormányzat végrehajtási bírságot szabott ki a szomszéd terhére.
Az ügyészség vizsgálatának eredményeként megállapította, hogy az önkormányzat törvénysértő mulasztást követett el akkor, amikor a tartalmilag végrehajtási kérelemnek minősülő második bejelentést követően nem intézkedett a kötelező határozat rendelkezéseinek végrehatásáról. A második beadványból megállapítható volt, hogy a panaszos szomszédja birtokháborító magatartásával nem hagyott fel, ennek ellenére az önkormányzat újabb birtokvédelmi eljárást folytatott le. Az eljárási határidőket az önkormányzat nem tartotta be és nem intézkedett arról, hogy a végrehajtási eljárást a jogosult kérelmére 15 napon belül el kell rendelni. Az ügyészség felszólalásában indítványozta, hogy az önkormányzat tegyen intézkedést annak érdekében, hogy "ugyanolyan vagy hasonló módon, ismételten megvalósult birtokháborító magatartás esetén a végrehajtási eljárást a jogszabályoknak megfelelően folytassák le."
	A ügyészség felszólalására tekintettel információt kértem a panaszostól, hogy szomszédjával kapcsolatos birtokvédelmi panasza fenn áll-e, vagy azok megfelelő módon zárultak. Arról is tájékoztattuk a panaszost, hogy amennyiben a panasza megoldódott és 30 napon belül válasz nem érkezik, az eljárást megszüntetjük. 
Az ügyészség felszólalására tekintettel az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megoldódott,  kezdeményezés, ajánlás megtételére nem volt szükség. Kérdésre a panaszostól visszajelzés nem érkezett, ezért az ügyben az eljárást megszüntetem és a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. június 7.

Gönczöl Katalin