OBH 4130/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A Napló című lap 1998. július 2-i száma "Ebtetemek között bocifej" címmel cikket közölt a herendi dögkút állapotáról. Az írás szerint a dögkút megtelt, környékén ebtetemek vannak, távolabb "legyektől hemzsegő bocifejet" láttak.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással élve a fenti cikk alapján, az Alkotmány 18. §-ában deklarált egészséges környezethez való jog érintettsége miatt hivatalból vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során helyszíni vizsgálat lefolytatására kértem a Veszprém Megyei Állategészségügyi és Élelmiszer Ellenőrző Állomás /Állomás/ Igazgató Főállatorvosát. Ismételt megkeresésemben arról kértem felvilágosítást, hogy a tervezett dögtér megvalósult-e és ha igen, annak működése megfelel-e az Állat-egészségügyi Szabályzat előírásainak.

Megállapított tényállás
	Az Állomás korábbi igazgatója részletesen beszámolt a herendi községi dögkutat érintő intézkedésekről.
A körzeti hatósági állatorvos 1997 őszén, majd 1998 tavaszán jelezte az önkormányzatnak, hogy a dögkút hamarosan megtelik, illetve megtelt. Javaslatot tett az új dögkút létesítéséig a konténeres hullagyűjtésre. Az 1998. július 1-jén a herendi polgármesteri hivatalban felvett jegyzőkönyv tartalmazza, hogy lakossági bejelentés alapján helyszíni szemlére került sor, melyen a résztvevők megállapították, hogy a dögkút teljesen megtelt, kb. 15 méter sugarú körben fél méteres gaz veszi körül. A dögkút környéke állati hullákkal, hullarészekkel szennyezett.
	1998. július 8-án a nagyközség polgármestere tájékoztatta a kerületi főállatorvost a herendi dögkúttal, valamint az állati hulladék ártalmatlanná tételével kapcsolatban tett intézkedésekről. Az önkormányzat a megtelt dögkutat megszüntette, a kút tetejét beomlasztotta és földdel betakarta. A polgármester közölte azt is, hogy átmeneti megoldásként a veszprémi konténeres gyűjtőben helyezik el az állati hulladékokat mindaddig, amíg Herenden szintén átmeneti megoldásként megvalósítják a konténeres gyűjtést. A herendi dögkút és dögtér elkészült engedélyezési tervét benyújtották a szakhatóságoknak.
	Ismételt megkeresésemre a megyei igazgató főállatorvos tájékoztatott az állati hullák és hullarészek ártalmatlanná tételének jelenlegi gyakorlatáról. Eszerint Herend közigazgatási területén az önkormányzat 1031 m2 nagyságú, drótfonat-kerítéssel bekerített területen gyűjtőkonténer elhelyezésére alkalmas területet alakított ki. A területet lebetonozták, a szennyeződő csapadékvíz összegyűjtésére a területet külön csapadékvíz-gyűjtőaknával látták el. Az elkerített terület egy szakaszán megfelelő kaput alakítottak ki a konténer megközelíthetősége érdekében.
	Herend Város Polgármesteri Hivatala az állati hullák és hulladékok elszállítására a győri ATEV-vel 1998. szeptember 24-én szállítási szerződést kötött. A szerződés értelmében a győri ATEV a polgármesteri hivatal bejelentése alapján szállítja el a keletkező állati hullaanyagot feldolgozásra, illetve megsemmisítésre.
	A város állati eredetű veszélyes hulladékainak ártalmatlanná tétele az eredeti tervtől eltérően nem dögtér kialakításával, hanem konténeres gyűjtéssel és a szolgáltató általi elszállítással oldódott meg.

Az ügy jogszabályi háttere

•	Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény (Tv.)
42. § (2) a) A települési önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik az állati hulladék ártalmatlanná tételével kapcsolatos feladatok ellátásáról.

•	Az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V.28.) FM rendelet 1. számú melléklete
44. § A települési önkormányzat képviselő-testülete a Tv. 42. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a jelen Szabályzatban foglalt szakmai szabályok szerint gondoskodik a település közigazgatási területén keletkezett állati hulladék ártalmatlanná tételéről.
45. § A települési önkormányzat az állati hulladék ártalmatlanná tételére szerződést köthet engedéllyel rendelkező, nyilvántartási számmal ellátott vállalkozóval.
5. számú függelék az Állat-egészségügyi Szabályzathoz
Állati hulladékgyűjtők, hulladéktemetők, hulladékemésztő vermek, kedvtelésből tartott állatok kegyeleti temetője, létesítésének állat-egészségügyi feltételei
1.5. Ha a hulladékemésztő veremben az elhelyezett hulladék magassága a felszínt egy méterre megközelíti, a vermet legalább egy méter vastag földréteggel be kell temetni.

Az érintett alkotmányos jog
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai
	A herendi dögkútnál 1998 júliusában tartott helyszíni szemlén a résztvevők megállapították, hogy a dögkút megtelt, környezete elhanyagolt, állati hullákkal és hullarészekkel szennyezett. A dögkút lezárása szükséges volt, mert ha a hulladékemésztő verem megtelik (az elhelyezett hulladék magassága a felszínt egy méterre megközelíti) a vermet legalább 1 méter magas földréteggel be kell temetni.
Ezt követően átmeneti megoldásként az állati hullákat a veszprémi és a herendi polgármesteri hivatal között létrejött szerződés alapján egy veszprémi gyepmesteri telepen lévő konténerekben gyűjtötték.
	Az eredetileg tervezett dögtér kialakítására nem került sor, helyette jelenleg az elhullott állatok gyűjtése az erre a célra kialakított területen elhelyezett gyűjtőkonténerben történik. Az elszállításról a herendi polgármesteri hivatallal kötött szerződés alapján a győri ATEV gondoskodik.
	A megyei főállatorvos szakvéleménye szerint az állati hulladékok ártalmatlanná tétele Herenden az előírásoknak megfelelően, szabályosan történik.
	Tekintettel a megtelt dögkút megszüntetésére és az állati hulladék gyűjtésének megfelelő, az egészséges környezethez való jogot nem veszélyeztető módjára, az érintett szervek eljárásával összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 2000. december 13.

Gönczöl Katalin