OBH 4041/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadók: Dr. Kántor Ferenc
Faragóné dr. Endrődi Zsuzsanna

A vizsgálat indítása

Az országgyűlési biztos hivatala 1998. június 24-26. között általános vizsgálatot végzett Tolna megyében. Ennek keretében került sor a Földművelésügyi Minisztérium Tolna Megyei Földművelésügyi Hivatalánál annak vizsgálatára, hogy a részarány-tulajdon földek kiadása hogyan halad a megyében.

Megállapított tényállás

Az FM Hivatal vezetőjének tájékoztatása szerint Tolna megyében a részarányként nyilvántartott föld AK értéke 2.778.666. A Földkiadó Bizottságok - 1996. december 31. napján történt megszűnésükig - 1.587.452 AK értékű földet adtak ki. 

1997. január 1. napjától a földkiadási feladatokat első fokon az FM Hivatalok vették át. Ettől az időponttól kezdve 1998. május 31. napjáig az FM Hivatal az általa kimutatott adatok szerint további 861.873 AK értékű földet adott ki. Így az összes AK-ban nyilvántartott részarány-földtulajdon 83%-a már kiadásra került az egyes részarány-tulajdonosoknak.

Az említett időponttól számítva 329.341 AK értékű föld kiadását kell elvégeznie az FM Hivatalnak ahhoz, hogy a megyében a részarány-tulajdonú földek kiadása befejeződjön.

Az FM Hivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a földkiadási tevékenység végzését gátolja, hogy

1. Egyes termelőszövetkezetek az 1992. évi II. törvényben írt kötelezettségüknek nem tettek eleget, mert a vagyonnevesítés szabályai szerint a különböző földalapokba nem sorolt, valamint a kárpótlási árverésen nem értékesített termőföldet közgyűlési határozattal nem adták a tagok tulajdonába, mely feltétele volna annak, hogy az említett módon a tagok tulajdonába kerülő részarány-tulajdonú földet az FM Hivatal a részarány-tulajdonosoknak kiadja.

2. Jogszabállyal nem kellően rendezett az az eset, amikor például számítási hiba következtében vagy bármi más okból, a Földkiadó Bizottság közigazgatási határozattal a részarány-tulajdonosok egy részének több földet adott tulajdonba, mint amennyit a jogszabályok helyes alkalmazása alapján kiadhatott volna, és a kiadható föld anélkül fogyott el az adott gazdálkodó szervezetnél, hogy a részarány-tulajdonosok egy másik csoportja is megkapta volna az őt megillető földrészarány-tulajdont (AK hiányos Tsz).

3. Több esetben előfordult, hogy a részarány-tulajdonos részére az őt megillető AK értéknek megfelelő AK értékű földet úgy adtak ki, hogy a kiadott földrészletre több millió forint terhet jegyeztek be. Alkotmányosan nem indokolható a föld teherrel történő kiadása.

4. Az 1993. évi II. törvény nem határozza meg azt az időpontot ameddig az 1993-ban beadott földkiadási kérelmeket el kell intézni. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény ilyen esetekre úgy rendelkezik, hogy a kérelmet 30 nap alatt kell elintézni. Mint a hivatkozott adatokból is kiderül, a jelenleg hatályos jogi szabályozás szerinti 30 napos határidőt az FM Hivataloknak megtartani fizikai képtelenség.

5. Nem rendelkezik a Hivatal sem személyi, sem dologi kiadásainak megfelelő biztosítására fedezettel. Például: pénzügyi fedezet hiányában a június 24-én kapott tájékoztatás szerint a Hivatal 1998. június 30-át követően nem tud bért fizetni azoknak a személyeknek, akik a földkiadást végzik. Pénz hiányában gondot okoz a határozatokhoz szükséges papírmennyiség megvásárlása, és a határozatok kipostázása is.
Kérdésünkre elmondták, hogy a minisztérium havonta tájékoztatást kér az FM Hivataloktól a földkiadási munka állásáról. E tájékoztatók a földkiadási munka ütemességén túl a fent ismertetett problémákra is kiterjedtek.

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

1. Az első tényállás pontban körülírt probléma megoldására az 1992. évi II. törvény hatályos szövege nem tartalmaz hatékony jogi eszközt.

A hivatkozott törvény 25. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A Kpt. szerinti, árverésre való kijelöléssel nem érintett valamennyi földet a tagok, a Kpt. 17. §-ában meghatározott mértékű földet pedig a tagok és az alkalmazottak tulajdonába kell adni, kivéve, ha a jogosult e jogáról lemond. A tulajdonba adásra a vagyonnevesítés szabályait kell megfelelően alkalmazni."

A törvény hivatkozott paragrafusának (3) bekezdése pedig úgy szól, hogy "A Kpt. szerinti árverés lebonyolítása után megmaradó szövetkezeti tulajdonú földet a vagyonnevesítés szabályainak megfelelő alkalmazásával a tagok tulajdonába kell adni."

A törvény 26. §-a azt rendeli: "A 25. § szerinti változást az ingatlan-nyilvántartásban a tulajdonos részarány-tulajdonaként kell feltüntetni."

A törvény 27. §-ában foglalt parancs szerint pedig: "A részarány-földtulajdonos kérésére az ingatlan-nyilvántartásban feltüntetett tulajdoni részarányoknak és AK értéknek megfelelő nagyságú és értékű földet részére ki kell adni. A föld önálló ingatlanná alakításának költsége és a tulajdonjoga ingatlan - nyilvántartási bejegyzésének illetéke - ha törvény másként nem rendelkezik - a tulajdonost terheli."

A felsorolt rendelkezések világosan határozzák meg a feladatokat, s ezért a jogkövető termelőszövetkezeteknél nem sérül sem a jogbiztonság alkotmányos elve (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), sem a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdés).

Az említett alkotmányos jogok azonban sérülnek minden olyan esetben, amikor a termelőszövetkezetek a hivatkozott jogszabályok rendelkezéseit nem tartják be, s a törvényből hiányzó kellő szankcionálási lehetőség hiányában a földkiadással jelenleg foglalkozó FM Hivatalokat feladatai végrehajtásában gátolja a tsz-ek egy részének nem jogkövető magatartása, mely alkotmányos jogokat sért, s akadályozza, hogy mielőbb véglegesen rendeződjenek a mezőgazdasági termelés alapjául szolgáló termőföld tulajdoni viszonyai.

2. A második tényállás pontban körülírt eset rendezésére a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény nem tartalmaz rendelkezéseket. Ugyanis a törvény nem ad megoldást arra az esetre, hogy ha a törvény rendelkezéseinek hibás végrehajtása miatt a részarány-tulajdonos mint kvázi tulajdonos nem juthat a törvényben biztosított földtulajdonához. Az ilyen helyzeteket eredményező eljárás sérti a tulajdonhoz való jogot (Alkotmány 13. § (1) bekezdés).

3. Sem az 1992. évi II. törvény, sem az 1993. évi II. törvény nem tartalmaz megfelelő rendelkezéseket a harmadik tényállás pontban írt eset rendezésére.

Míg az 1993. évi II. törvény a földalapokba kijelölt földek kiadására, az 1992. évi II. törvény pedig a földalapok kijelölésének alapvető szabályait tartalmazza. Ez utóbbi törvény azonban nem tiltja meg, hogy a részarány-tulajdoni földalapba jelzáloggal terhelt termőföldet kijelöljenek, s arról sem rendelkezik, hogy az említett teherrel kiadott föld tehermentesítését hogy kell úgy biztosítani, hogy a részarány-tulajdonos tulajdonának értéke részére a konkrét hrsz-ú földnek a tulajdonba való kiadásakor garantálja azt az értéket, amelyet a törvény előír.

A szabályozásnak ez a módja sérti a jogbiztonság alkotmányos elvét (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) és emellett sérti a tulajdonhoz való jogot is (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) azáltal, hogy a teherrel történő földkiadással a tulajdonnak egy részét, esetleg egészét az Alkotmány előírásaitól eltérő módon elvonják, s ez alkotmányos visszásságot okoz.

4. A negyedik tényállás pontban exponált esetkörbe tartozó alkotmányos visszásság kiküszöbölésére már 1997. október 17-én ajánlást tettünk (OBH 5700/1996. sz. ügy) konkrét ügy kapcsán, mely ajánlást a földművelésügyi miniszter elfogadott azzal a tájékoztatással, hogy az ajánlásban szereplő jogszabály módosításának kezdeményezése folyamatban van. Tekintettel arra, hogy a jogszabály módosítása nem történt meg, az ajánlás változatlan fenntartása mellett, az elfogadott ajánlásnak megfelelő intézkedés megtételét kell sürgetnem.

5. Az FM Hivatal földkiadási tevékenységéhez nélkülözhetetlen feltételek kellő biztosításának hiánya a vizsgálat tapasztalatai szerint akadályozza az 1993. évi II. törvény által rögzített földkiadási feladatok mielőbbi végrehajtását.

A Minisztériumnak - az általa is ismert probléma megoldása érdekében - halaszthatatlanul szükségessé váló hatékony intézkedésének halogatása vagy elmaradása a törvényben rögzített földkiadási feladatok végrehajtásának további indokolatlan elhúzódásához vezet.

6. A vizsgálat azt is megállapította, hogy az FM Hivatal - egyéb tevékenysége mellett - körültekintően és eredményesen végzi a földkiadási feladatokat. Tapasztalataink szerint a tevékenységét gátló vagy akadályozó körülményekre időben reagál, s azok elhárítására törekszik. Úgy látjuk, hogy a Hivatal - munkája végzéséhez szükséges feltételek időben való biztosítása esetén - az 1998. év végéig - a peres ügyeket és jogszabállyal nem rendezett eseteket nem tekintve - képes a földkiadási feladatok befejezésére.

Ajánlás

A vizsgálat által feltárt alkotmányos visszásságok kiküszöbölése érdekében a következő ajánlásokat teszem.

Felkérem Miniszter Urat, kezdeményezze az 1992. évi II. törvény módosítását a célból, hogy

1. Rendelkezései közé olyan szabályokat is iktassanak be, amelyek a jogkövetést mellőző termelőszövetkezeteket rászorítják a törvény 25. §-ában foglaltak megtartására.

2. Tartalmazzon a törvény világos és követhető rendelkezést arra nézve, hogy a jelzálogjoggal terhelt és még ki nem adott földek tehermentesen kerüljenek kiadásra, illetve, hogy a már jelzálogjoggal terhelten kiadott földek tehermentesítése haladéktalanul megtörténjék.

Továbbá arra is felkérem Miniszter Urat, hogy kezdeményezze az 1993. évi II. törvény módosítását a célból, hogy

3. A törvény tartalmazzon rendelkezést arra nézve is, hogy az AK-hiányos tsz-eknél emiatt földhöz nem jutott részarány-tulajdonosok részére milyen földekből kell a részarány-tulajdon kiadását teljesíteni, illetve, hogy milyen módon és mértékben kell a részarány-tulajdonost kártalanítani.

4. A törvényben a földkiadási eljárás határidejének pontos meghatározásának kezdeményezésére korábban tett és elfogadott ajánlás változatlan fenntartása mellett az ajánlásban foglaltak mielőbbi megvalósítását sürgetem.

5. Felkérem Miniszter Urat mindazoknak az intézkedéseknek a megtételére, melyek az FM Hivatalok földkiadási feladatainak ellátásához szükséges személyi és dologi kiadásaik fedezetét biztosítják.

Jelentésem egy példányának megküldésével dr. Torgyán József földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter urat, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Tolna Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 1998. augusztus 18.

Gönczöl Katalin