OBH 4004/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Előadó: dr. Mizerák Judit
Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában gyermeke tanulói jogviszonyának megszüntetését sérelmezte.

Az ügyben annak megállapítása céljából indult vizsgálat, hogy az iskola eljárása sérti-e a tanuló jogát vagy jogos érdekét.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg írásban tájékoztatást kértem az oktatási intézmény vezetőjétől.

A megállapított tényállás

A panaszos gyermeke 1997-ben kezdte meg tanulmányait a helyi szakmunkásképző intézetben. Beadványában azt sérelmezte, hogy 1998. májusában a gyermek osztályfőnöke egy táviratban értesítette arról, hogy a fiát magatartásbeli problémák miatt törölték a létszámból.

Az eset körülményeiről az iskola igazgatója írásban tájékoztatott. Eszerint a panaszos gyermekének tanulói jogviszonyát 1998. május 20. napján szüntették meg, mivel 32 óra igazolatlan hiányzása volt. A tájékoztatás szerint a tanuló ezen túlmenően sorozatos fegyelmi vétségeivel lehetetlenné tette az osztályban folyó munkát. A szülőt behívták és a megszüntetés tényéről szóban értesítették, a tanuló számára pedig egy másik helyiség szakmunkásképző intézetében továbbtanulási lehetőséget biztosítottak.

Az ügy jogszabályi háttere

A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994.(VI. 8.) MKM rendelet vonatkozó szabályai a következők:
28. § (2) Megszűnik a tanulói jogviszonya - a tanköteles kivételével - annak, aki igazolatlanul harminc tanítási óránál többet mulaszt, feltéve, hogy az iskola a tanulót, kiskorú tanuló esetén a szülőt legalább kettő alkalommal, írásban figyelmeztette az igazolatlan mulasztás következményeire. A tanulói jogviszony megszűnéséről az iskola írásban értesíti a tanulót, kiskorú tanuló esetén a szülőt, továbbá minden esetben a tanuló állandó lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes fővárosi, megyei egészségbiztosítási pénztárat.

Az érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
16. § "A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit."
A vizsgálat megállapításai

Az iskola igazgatója által rendelkezésemre bocsátott iratok között nem található olyan dokumentum, amely azt igazolná, hogy az iskola a Rendelet előírásainak megfelelően a tanulót a tanulói jogviszony megszüntetését megelőzően írásban két alkalommal figyelmeztette volna az igazolatlan mulasztás következményeire. Vizsgálatom során tehát arra a megállapításra jutottam, hogy a szekszárdi Kolping Szakmunkásképző Intézet és Szakiskola vezetőjének a panaszos gyermeke tanulói jogviszonya megszüntetése során követett eljárása  -  mivel a tanuló előzetes figyelmeztetése elmaradt - megsértette a Rendelet vonatkozó előírásait.

Az Alkotmánybíróság 28/1992.(IV.30.)AB.határozatában rámutatott arra, hogy "A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre. A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást, s mindezek garanciájaként érvényre juttassa azt az elvet: a jogszabály nem ismerése senkit sem mentesít jogellenes magatartásának következményei alól."

Mindezek alapján megállapítottam, hogy az iskola eljárása a Rendelet megsértésével visszásságot idézett elő az Alkotmány jogállamiságot deklaráló és jogbiztonság elvét magába foglaló elvével kapcsolatban. 

Az oktatási intézményekre hárul az a kötelezettség is, hogy feladatuk ellátása során elősegítsék az Alkotmányban deklarált ifjúságvédelem érvényre jutását. Ennek megfelelően a konkrét ügyben az iskola kötelessége lett volna a tanuló megfelelő tájékoztatása, előzetes figyelmeztetése és mivel ez elmaradt, az iskola nem tett eleget jogszabályi kötelezettségének. A mulasztás veszélyeztette az érintett tanulónak az Alkotmányban deklarált ifjúságvédelemhez fűződő jogának maradéktalan érvényesülését is.

Mivel a tanuló már másik intézményben folytatja tanulmányait, az ügyben ajánlással élni nem kívánok, de felhívom az intézmény vezetőjének figyelmét arra, hogy a jövőben a hasonló jogsértés elkerülése érdekében tartsa be a Rendelet vonatkozó előírásait.

Budapest, 1999. január 22.

Dr. Polt Péter