OBH 3994/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindítása:

A Blikk című újság közvetítésével faxon érkezett a beadvány Hivatalomhoz a panaszos aláírásával, amelyben segítségemet kérte, az 1996. június 16-án született kisfiának külföldről való visszahozatala ügyében, mert a gyermekről pár hónapos kora óta nem hallott. A panaszos gyermeke külföldre vitelének történetét - nem hivatalos dokumentációval - a beadványához csatolta.

A beadványból kitűnik, hogy a panaszos megbízást adott édesapjának, hogy képviselje és járjon el, hogy gyermeke örökbefogadása a törvényeknek megfelelően történt-e. A panaszos a megbízásban nyilatkozik arról is, amennyiben a gyermek ügyében helyesen jártak el, úgy a gyermek nyugalmát ne zavarják.

Érintett alkotmányos jogok:

2. § (2) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, amelyből következik a jogbiztonsághoz való jog.

67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák.

Alkalmazott jogszabályok:

1952. évi IV. törvény:

Csjt. 37. § (1) A teljes hatályú elismerő nyilatkozat az apaságot egymagában megállapítja.
(3) Ilyen elismerő nyilatkozatot csak személyesen lehet tenni.
(4) A nyilatkozat teljes hatályához szükséges az anyának, a kiskorú gyermek törvényes képviselőjének és ha a gyermek a tizennegyedik életévét betöltötte, a gyermeknek a hozzájárulása is.
(5) Az elismerést és a hozzájárulást anyakönyvvezetőnél, bíróságnál, gyámhatóságnál, illetőleg magyar külképviseleti hatóságnál jegyzőkönyvbe kell venni vagy közjegyzői okiratba kell foglalni.

Csjt. 72/A. § (1) A gyermek elhelyezéséről a szülők döntenek.

A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai:

A panaszos beadvány kapcsán megkerestem az ügyet intéző ügyvédnőt, aki a hivatalos iratokat a rendelkezésemre bocsátotta.

A gyermek születése után az anya és a francia állampolgárságú apa közösen bízták meg az ügyvédnőt gyermekük családi jogállásának a rendezésével. Ennek érdekében közjegyző előtt teljes hatályú nyilatkozatot tettek, amelyet mindketten aláírtak. 

A közjegyzői okiratban nyilatkozatot tett a francia apa, hogy  a gyermeknek ő az édesapja. Ugyanebben az okiratban nyilatkozik az anya is, hogy szülői jogáról lemond, hozzájárul a gyermek elviteléhez, valamint lemond a gyermek láthatási jogáról. Felhatalmazza az apát a gyermek állampolgárságának a megválasztására, hozzájárul, hogy az apa mindenkori házastársa a gyermeket örökbe fogadja.

Mivel a gyermek születésekor a panaszos első házasságát még jogerősen nem bontották fel, a gyermeket törvényi vélelem alapján a férj nevére anyakönyvezték. Ennek a törvényi vélelemnek a megdöntésére bíróságon per volt folyamatban. A bíróság az ítéletben megállapította, hogy a panaszos férje nem apja a kiskorúnak.

A tárgyalási jegyzőkönyv tanúsága szerint  a tárgyaláson egybehangzóan nyilatkozott az anya és a francia apa arról, hogy 1995. szeptemberétől 1995. decemberéig  nemi viszonyra is kiterjedő barátságban voltak. 

A bírósági ítélet folyományaként a Ferencvárosi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Anyakönyvi Osztálya levélben felhívta az anyát a gyermek anyakönyvezésének a rendezésére. Ezért keletkezett 1997. nyarán a párizsi Magyar Nagykövetségen is egy jegyzőkönyv, amelyben a francia apa elismeri, hogy ő gyermek édesapja. Az okiratot mindkét szülő aláírta, majd azt benyújtották a gyermek újbóli anyakönyvezése céljából, ami 1998. áprilisában megtörtént.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-a értelmében csak hatósági ügyekben van hatásköröm eljárni, ha annak eljárása, illetve intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogsérelem, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, ezért jelen ügyet hatáskör hiányában el kell utasítanom.

A panaszos beadvánnyal kapcsolatosan a jogi álláspontom a következő. A bekért hivatalos dokumentumok alapján tényként állapítható meg, hogy a gyermek nem örökbefogadással, hanem közjegyző előtt tett teljes hatályú apai elismerő nyilatkozattal, valamint az anyának a gyermekről való lemondó nyilatkozatával került külföldre.

A vizsgálat során azt is megállapítottam, hogy az anya közjegyzői okiratba foglalt nyilatkozatával jogszerűen lemondott szülői jogáról, valamint a gyermek láthatási jogáról. Ugyanebben az okiratban hozzájárult a gyermek külföldre viteléhez is.

Az ügyben eljáró hatóságok nem sértették meg a jogszabályokat.

A fentiek alapján a panaszt elutasítom, és további vizsgálatot az ügyben nem folytatok. A jelentés egy-egy példányát megküldöm a panaszosnak és az érintett ügyvédnőnek.

Budapest, 1998. július 13.

Gönczöl Katalin