OBH 3948/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:
	A panaszos 1998. júliusában érkezett beadványában sérelmezte az Érdi Földhivatal (a továbbiakban Földhivatal) eljárását amiatt, hogy a földkiadási határozat bejegyzéséről nem intézkedett. Édesanyja a Budaörsi SASAD Mgtsz. használatában álló ingatlanokból 68.17 AK. értékű részarány-tulajdonnal rendelkezett. 1983-ban elhunyt és a hagyatéki leltárból ez az ingatlan kimaradt. Ezért a Földkiadó Bizottság panaszos édesanyjának a nevére hozta meg a határozatot. A póthagyatéki eljárást 1996-ban lefolytatták és a panaszos úgy tudta, hogy ennek alapján módosították a Földkiadó Bizottság határozatát, amit a Földhivatalhoz is elküldtek, de a tulajdonjog bejegyzéséről intézkedés nem történt. A 76 éves, műtét következtében mozgássérültté vált panaszos arra kért vizsgáljam ki, miért nem jegyzi be a Földhivatal tulajdonjogát a nyilvántartásba.

Érintett alkotmányos jog:
	A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. (Alkotmány 13. § (1) bekezdés.  E jog alapján a részarány-tulajdonosnak, vagy örökösének jog van ahhoz, hogy a földkiadásáról szóló határozat alapján tulajdonjogát a nyilvántartásba bejegyezzék.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A panaszos ügyében 1998. júliusában vizsgálatra kértem fel a Pest-megyei Földhivatal vezetőjét, majd 1998. októberében tájékoztatást kértem  a Pest megyei Földművelésügyi Hivatal vezetőjétől. Válaszuk alapján a következő tényállást állapítottam meg:
	A Földkiadó Bizottság a panaszos édesanyja nevére 1995-ben hozott határozatot, amit 1996-ban módosítottak a földrészlet területének és AK-értékének változása miatt. Ez a módosító határozat  nem a hagyatéki eljárás eredményeként született mint ahogy azt a panaszos feltételezte. A határozatokat a Földhivatalhoz benyújtották, a tulajdonjog bejegyzésére azonban nem kerülhetett sor, mert még nem érkezett meg a földhivatalhoz az a megosztási munkarész, amely a határozatban szereplő területet kialakította, továbbá a Földhivatalhoz benyújtott 149 fő részére kiállított határozat tulajdoni hányada nem adta ki az egész ingatlan AK-értékét. A Földhivatal ezért hiánypótlásra hívta fel az FM Hivatalt, amely ezt azért nem tudta teljesíteni, mert a SASAD Szövetkezet földkiadási eljárását a Sóskút községet érintő polgári peres eljárások miatt felfüggesztette és a teljes iratanyagot zárolta. A Földkiadó Bizottság  feltételezhetően nem tudott a panaszos édesanyja halálát követő hagyatéki eljárásról, ezért az átadott iratokból az FM Hivatal sem értesült róla. A megkeresésemre adott válasszal egyidőben 1999. április 6-án levelet írt a panaszosnak, amelyben kérte, hogy csatolja a hagyatékátadó végzést annak érdekében, hogy az ő nevére hozzák meg a földkiadási határozatot. 2000. május 11-én ismételt megkeresésemre az FM Hivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy a SASAD Szövetkezet területén folyó földkiadással kapcsolatos államigazgatási eljárást több per is akadályozta. 
A perek befejezése után ez év márciusában kezdték el a még rendezetlen ügyekben a földhivatali átvezetésre alkalmas földkiadási határozatok elkészítését és kiküldését. Az eltelt idő alatt végbement változások, terület, ill. AK-érték változás, a részarány-tulajdonban bekövetkezett változások miatt a határozatok elkészítése előtt egyeztetni kellett az ingatlan-nyilvántartással, ami szintén késleltette a határozatok elkészítését. Június hónapban elkészült az a kijavító határozat, ami a panaszos részére rendeli kiadni a földet. A határozat jogerőre emelkedését követően a tulajdonjog bejegyzése is megtörténhet.
	A tényállás alapján meg kell állapítanom, hogy az eljárás elhúzódását részben a földkiadást akadályozó peres eljárások, részben az okozta, hogy a panaszos édesanyja után lefolytatott hagyatéki eljárás során a hagyatéki leltárból kimaradt a részarány tulajdon. 
A kijavító határozatot a Földkiadási Bizottság, mivel működése 1996. december 31-én megszűnt, nem tudta elkészíteni, ezt követően pedig a perek miatt az FM Hivatal felfüggesztette a földkiadási eljárást. Amint az akadály elhárult, meghozta a földhivatali bejegyzésre alkalmas határozatot. Az ügyben a Földhivatal sem marasztalható el, mert  a tulajdonjog bejegyzését számos körülmény akadályozta. (Például nem alakították ki azt a földrészletet, amelyre a földkiadó határozatokban szereplők tulajdonjogát be lehet volna jegyezni, továbbá a terület és AK- érték eltérés is akadályozta az ingatlan-nyilvántartásba vételt.) A Földhivatal megtette a szükséges intézkedést, 1998. júliusában hiánypótlási felhívásban kérte fel az FM Hivatalt, hogy a még hiányzó fölkiadási határozatokat készítse el és küldje meg bejegyzésre.
A fentiekből következően az eljáró közigazgatási szervek mulasztását nem lehet megállapítani.  Ezért a vizsgálatot alkotmányos joggal összefüggő visszásság hiánya miatt, és a megoldódott panaszra tekintettel lezárom. Erről az érdekelteket a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 2000. július 20.

Gönczöl Katalin