OBH 3910/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

A panaszos Hivatalomhoz intézett beadványában az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnak a hivatalos iratok kézbesítése során kialakított és követett gyakorlatát sérelmezte.

Az ügyben a vizsgálatot 1998. szeptember 18-án megindítottam.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogot vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított, 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe) 47. §-ának (1) bekezdése szerint a határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kézbesítették, kihirdették, a közszemlére tett iratot levették, illetőleg a határozatot távközlési eszköz útján közölték.

Az adózás rendjéről szóló, 1990. évi XCI. törvény (a továbbiakban: Art.) 4. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy ha e törvény vagy adót, adófizetési kötelezettséget, költségvetési támogatást megállapító törvény másként nem rendelkezik, az adóügyekben az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

Az Art 77. §-ának (1) bekezdése -mint a fenti rendelkezésnek megfelelő kivételszabály- előírja, hogy ha az adóigazgatási eljárásban hozott határozat kézbesítése sikertelen, a határozatot a 25. § (2) bekezdése szerint az adó megfizetésére kötelezhető személlyel kell közölni, ennek hiányában ügygondnokot kell kijelölni.

A vizsgálat megállapításai

Az APEH Adóügyi Főosztályának Adóeljárási Osztálya 9270412368/97 és 9270412335/97 számú határozataiban arra hivatkozik, hogy a rendelkezésére álló iratok alapján megállapítást nyert, hogy az első fokú adóhatóság a jogszabályoknak megfelelően állapította meg a határozat kézbesítésének idejét és a jogerősítés időpontját. A hivatalos iratok kézbesítéséről szóló, 43/1953 (VIII.20) MT. számú rendelet 1. §-a előírja, hogy mindazokban az esetekben, amikor az államigazgatás körében hivatalos iratokat kell kézbesíteni, a kézbesítést posta útján kell teljesíteni. A fenti rendelet 9. § (1) bekezdése szerint a postai tevékenységről szóló, 133/1993 (IX.29) Korm. rendelet 18. § (1) bekezdésének b) pontja értelmében visszaküldött iratot  - a jelen § (2) és (3) bekezdésének eseteit kivéve - a kézbesítés második megkísérlésének, illetőleg a második figyelmeztetés postafiókba helyezésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni.

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az APEH első fokon eljárt Vas Megyei Igazgatóságának Adóeljárási Osztálya és az APEH másodfokon eljárt tévesen értelmezi a megjelölt jogszabályok előírásait, és határozathozatalai során helytelen gyakorlatot alakított ki. A sikertelen kézbesítést követően nem kísérelte meg a határozat kézbesítését az Art. 77. §-ának (1) bekezdése alapján a gazdasági társaság, adótartozásáért a rájuk vonatkozó szabályok szerint a helytállni köteles tag, vezető tisztségviselő, illetve szervezet, továbbá annak a személynek a részére, amely (aki) a vállalkozás kötelezettségeiért törvény alapján felel, és nem jelölt ki ügygondnokot sem. 

Az ügyben eljárt szervek mulasztásukkal megsértették a Art. előírásait és alkotmányos visszásságot okoztak a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben, figyelemmel a panaszos alkotmányos érdekeire is.

A mulasztásban megnyilvánuló alkotmányos emberi joggal összefüggő visszásság orvoslása érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 21. § (1) bekezdése alapján, tekintettel arra, hogy a jelzett, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörében meg tudja szüntetni, felkérem az APEH elnökét az APEH álláspontjának felülvizsgálatára.  

Budapest, 1998. szeptember  28.

Gönczöl Katalin