OBH 3887/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A.

Tárgy: Nyomozóhatóság eljárása

Az eljárás megindulása:

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában leírta, hogy magánszemélytől használt személygépkocsit vásárolt, amiről később kiderült, hogy bűncselekmény elkövetéséből származik. Miután erről a panaszos tudomást szerzett a gépkocsit beszolgáltatta a helyi rendőrkapitányságon. A panaszos a sérelmére elkövetett csalás miatt feljelentést tett a nyomozó hatóságnál, a panaszos feljelentése tárgyában azonban nyomozás nem indult.  

A panasz alapján a jogbiztonsággal és a jogorvoslathoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

A panaszos a nyomozás megindításának elmaradása miatt a Legfőbb Ügyészséget is megkereste, sérelmezve, hogy feljelentése tárgyában semmilyen határozatot nem kapott. A Legfőbb Ügyészség a panasz alapján felülvizsgálta a nyomozó hatóság eljárását. A felülvizsgálat során a Legfőbb Ügyészség megállapította, hogy a büntetőeljárásról szóló törvény rendelkezései ellenére a Budapesti Rendőrfőkapitányság nem döntött a nyomozás elrendeléséről. A Legfőbb Ügyészség a felülvizsgálat során pótnyomozást rendelt el. A pótnyomozás eredményeként a nyomozó hatóság megszüntette a nyomozást. A nyomozást megszüntető határozatot a panaszos részére kézbesítették. 

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv.:

2. § A büntetőügyekben eljáró hatóságok az e törvényben megállapított feltételek fennállása esetén kötelesek a büntetőeljárást lefolytatni.
13. § Büntetőeljárást nem lehet indítani, és a már megindult eljárást meg kell szüntetni vagy felmentő ítéletet kell hozni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény vagy azt nem a terhelt (a feljelentett személy) követte el;
b) nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a terhelt (a feljelentett személy) követte el;
c) büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
d) a terhelt cselekményét már jogerősen elbírálták, kivéve a perújítás, a felülvizsgálat és a törvényesség érdekében emelt jogorvoslat esetét.

16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.

32. § (2) Egyesíteni lehet azokat az ügyeket, amelyek együttes elbírálása az eljárás tárgyára vagy az abban részt vevő személyekre tekintettel avagy egyéb okból célszerű.

121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.

126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.

127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
b) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
c) a feljelentett cselekményt már jogerősen elbírálták.

130. § (1) Nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.

139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
c) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
d) a cselekményt már jogerősen elbírálták.

148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése, valamint a nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt. Csak a sértett élhet panasszal a vádemelés mellőzése miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha e törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell.
(8) A panasz elbírálásából ki van zárva az, aki a panaszra okot adó határozatot hozta vagy jóváhagyta, illetőleg az intézkedést tette vagy elmulasztotta.

148/A. § A büntetőeljárást folytatni kell, ha a gyanúsított a nyomozást megszüntető határozat ellen benyújtott panaszában a megrovás alkalmazását sérelmezi, és a büntetőeljárás megszüntetésének más oka nincs. Erre a gyanúsítottat a határozatban figyelmeztetni kell.

156. § (1) A pótnyomozás során e fejezet rendelkezéseit a következő eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az ügyész pótnyomozást rendelhet el, ha
a) a tényállás nincs kellően felderítve,
b) olyan eljárási szabálysértés történt, amely az ügy elintézését lényegesen befolyásolja, így különösen, ha a gyanúsított vagy a védő törvényes jogait nem gyakorolhatta.

A vizsgálat megállapításai:

A személygépkocsi eredeti tulajdonosa lopás büntette miatt feljelentést tett a lakóhelye szerinti rendőrkapitányságon, amely továbbította azt a nyomozás lefolytatására jogosult Budapesti Rendőrfőkapitányságnak. Tíz nappal később a panaszos tett bejelentést a Hajdúböszörményi Rendőrkapitányságon, mely szerint tudomására jutott, hogy az általa magánszemélytől vásárolt gépkocsi bűncselekményből származik. A bejelentés alapján a gépkocsit lefoglalták. Ezt követően a panaszos ismeretlen tettes ellen csalás büntette miatt feljelentést tett. A két feljelentés egyesítése a Be. 32. § (2) bekezdésének rendelkezése ellenére elmaradt, így a panaszos feljelentése tárgyában határozat nem született. A személygépkocsi eredeti tulajdonosa által tett feljelentés alapján indult nyomozás során a panaszost  csupán egyéb érdekeltnek tekintették, feljelentése alapján a Budapesti Rendőrfőkapitányság intézkedést nem tett, a nyomozás elrendeléséről vagy annak megtagadásáról nem határoztak. 
A Be. 121. §-a szerint a büntetőeljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozóhatóság észlelése alapján indul. A Be. 126. §-a úgy rendelkezik, hogy a feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás elrendeléséről vagy megtagadásáról kell határozni. A Budapesti Rendőrfőkapitányság e határozathozatali kötelezettségének nem tett eleget, így az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamisággal és jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A panaszos a lopás büntette miatti feljelentés tárgyában hozott nyomozó hatósági határozat ellen panaszt nyújtott be. Panaszában sérelmezte, hogy az ugyanebben az ügyben általa csalás miatt tett feljelentés alapján eljárás nem indult, illetve arról ő értesítést, határozatot nem kapott. A panaszt a Budapest II. és III. Kerületi Ügyészség elutasította azzal, hogy "a panaszos által vásárolt gépkocsi bűncselekmény elkövetésének tárgya, így annak értékesítése büntetlen utócselekménynek minősül", ezért "a panaszos eljárásjogi pozíciója alapján sértettnek nem, csak egyéb érdekeltnek minősül".  Bár a panaszos - a jogszabályi rendelkezések ismeretének hiányában - a feljelentése alapján várt hatósági intézkedések elmaradását egy ugyanazzal az üggyel kapcsolatos másik határozat elleni panaszban sérelmezte, kérelme a feljelentése ellenére elmaradt nyomozóhatósági intézkedések pótlására irányult. Ebből adódóan az ügyészségnek a panasz alapján meg kellett volna vizsgálnia, hogy a nyomozó hatóság tett-e, és ha igen, akkor milyen intézkedéseket a panaszos feljelentése tárgyában. Mivel az ügyészség intézkedése folytán a panaszos kérelme válasz nélkül maradt a II. és III. Kerületi Ügyészség eljárása az Alkotmány 64. §-ában biztosított panaszhoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Tekintettel azonban arra, hogy az említett hatóságok eljárási hibáit a Legfőbb Ügyészség orvosolta, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok tárgyában ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. június 1.

Gönczöl Katalin