OBH 3680/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindítása

Az Országgyűlési Biztos Hivatalához érkezett beadványban panaszos azzal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, hogy az országgyűlési képviselők 1998. évi általános választásának második fordulójában nem élhetett választójogával, melynek oka, hogy a választási szervek tévesen vették fel a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartásába. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-ának (1) bekezdése és 17. §-ának (1) bekezdése alapján az ügyben vizsgálatot indítottam.

A körülmények pontos megismerése érdekében megkerestem a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetőjét.

A tényállás megállapítása

Panaszos beadványa valamint a megkeresett hatóság tájékoztatása alapján a következő tényállást állapítottam meg:

Panaszos 1998. május 24-én - az országgyűlési képviselőválasztás második fordulóján - megjelent a lakóhelye szerinti szavazókörben, ahol élni kívánt választójogával, azonban a szavazatszámláló bizottság közlése szerint neve nem szerepel a szavazópolgárok névjegyzékén. Helyette azon a listán tüntették fel, mely a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett személyek adatait tartalmazza. Panaszos a Polgármesteri Hivatalhoz fordult, ahol késedelem nélkül intézkedtek a tévedés kiküszöbölése érdekében.

A Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal tájékoztatása szerint az országgyűlési képviselők 1998. évi általános választásának két fordulója között a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok adataiban bekövetkezett változásokról teljesített adatszolgáltatás keretében Budapest XXI. kerületéből hiányosan kitöltött, a cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság hatálya alatt álló polgár személyi azonosítóját nem tartalmazó adatlap érkezett a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatalba. A személyi azonosító hiányában a polgár egyértelmű azonosítása kétséges lehet, s ennek következményeként az adatlapot feldolgozó ügyintéző a rendelkezésére álló adatok alapján tévesen a panaszost vette fel a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartásába a valójában cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság hatálya alatt álló polgár helyett. Emiatt az illetékes helyi választási iroda a panaszost a névjegyzékből törölte.

A hiba megállapítását követően a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetője levélben értesítette a városi jegyzőt kérve, hogy kérjen elnézést a panaszostól az okozott kellemetlenségek miatt. Ezt egyébként a hivatalvezető is megtette.

Jogszabályi háttér

1989. évi XXXIV. törvény
az országgyűlési képviselők választásáról

2. § (1) A Magyar Köztársaságban az országgyűlési képviselők választásán választójoga van - a (2) bekezdésben említettek kivételével - minden nagykorú magyar állampolgárnak (a továbbiakban: választópolgár).

(2) Nincs választójoga annak:
a) aki cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alatt áll,

1997. évi C. törvény
a választási eljárásról

15. § (2) A helyi választási iroda vezetője törli a névjegyzékből azt, aki meghalt, aki elvesztette választójogát, illetőleg akit lakcímének megváltozása miatt más szavazókör névjegyzékébe vettek fel.

17. § (1) A választójog megállapítása céljából az a)-c) pontban megjelölt szervek a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok (2) bekezdés szerinti adataiban bekövetkezett változásokat folyamatosan közlik a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi hivatalával az alábbiak szerint:
a) a gondnoksági ügyben eljáró gyámhivatal a cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezésről, illetőleg a gondnokság alá helyezés megszüntetéséről,

(2) Az (1) bekezdés szerinti közlés tartalmazza a polgár 
a) családi és utónevét (nők esetén leánykori családi és utónevét is),
b) személyi azonosítóját,
c) a választójog gyakorlásából való kizárásának okát, kezdetét és megszűnésének várható időpontját.

(3) A személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi hivatala a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartását az (1) bekezdés szerint rendelkezésére bocsátott adatokkal karbantartja; a karbantartást a személyazonosító és lakcímadatok tekintetében a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból való rendszeres adatátvétellel biztosítja.

18. § (2) A személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi hivatala a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartásából a választások lebonyolításához, valamint a népszavazás-kezdeményezést és a népi kezdeményezést aláírók adatainak hitelesítéséhez a választási bizottság, a választási iroda és a bíróság, továbbá a népiülnök-választási eljárásban a polgármester részére teljesíthet adatszolgáltatást.
Érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény
a Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. §-ának (2) bekezdése szerint: „A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint közvetlenül gyakorolja.”

70. §-ának (1) bekezdése szerint: „A Magyar Köztársaság területén élő minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy az országgyűlési és a helyi önkormányzati, továbbá a helyi kisebbségi önkormányzati választásokon választható és - ha a választás, illetőleg a népszavazás napján az ország területén tartózkodik - választó legyen, valamint országos vagy helyi népszavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen.”

A vizsgálat megállapításai

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényben foglalt választójog a legfontosabb politikai alapjog, amely az Alkotmányban foglalt kivétellel minden nagykorú magyar állampolgárt megillet.
A választásokban való részvétel lehetőségét a választási szervek a névjegyzékbe történő felvétellel biztosítják a választópolgárok részére, míg a választójog gyakorlásából kizárt polgárokat külön nyilvántartásba (a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartásába) kell felvenni. E két nyilvántartás szoros kapcsolatban áll a személyiadat- és lakcímnyilvántartással, ami az adatbázisok közötti rendszeres adatáramláson keresztül valósul meg. Ilyen méretű adatbázisok kezelése során óhatatlanul előfordulhatnak hibák, amelyek számát azonban a lehető leggondosabb eljárási rend megvalósításával minimálisra kell szorítani.
A konkrét ügyben is megállapítható, hogy a gyámhivatal és a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal olyan hibájából következett be a jogsérelem, amely megfelelő ügyviteli rend kialakítása esetén elkerülhető lett volna.
A Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetőjétől kapott tájékoztatás szerint a jövőben hiányos adatszolgáltatás esetén csak hiánypótlást követően kerülhet a cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság hatálya alatt álló polgár a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartásába.

Mindebből következően megállapítom, hogy az a tény, hogy téves adatfeldolgozás következtében a panaszos nem gyakorolhatta választójogát alkotmányos visszásságot keletkeztetett. Tekintettel azonban arra, hogy - a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetőjének jelzése szerint - a helyzet orvoslására több olyan intézkedés történt, mely alkalmas lehet a hasonló visszásságok megelőzésére, ajánlást a jelen ügyben nem teszek.

Budapest, 1998. augusztus 11.

Dr. Gönczöl Katalin