OBH 3671/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

Hivatalból indult eljárás annak vizsgálatára, hogy a Vízmű vízkorlátozása megfelel-e a jogszabályi előírásoknak.

Az Alkotmány 2. §  (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság érintettsége miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatot indított.

Alkalmazandó jogszabályok:

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

A megállapított tényállás:

Egy pécsi gazdálkodó szervvel szemben a Vízmű vízkorlátozást alkalmazott, mely érintette a Kft ingatlanán lakó bérlőket is. A bérlakások eredetileg állami vállalat kezelésében voltak, így a lakástörvény értelmében nem kerültek önkormányzati tulajdonba. A tulajdonos az állami vállalat maradt, és az állami vállalat privatizációja során került a lakások tulajdonjoga a Kft-hez. A lakásoknak nincs külön mérőórájuk, így a Vízmű a lakókkal külön nem tudott szolgáltatási szerződést kötni. A Kft ipari fogyasztónak minősül, ennek megfelelő díjat kell fizetnie a Vízműnek a bérlők által elfogyasztott vízmennyiség után is. A Kft, mint bérbeadó, átalány jellegű vízdíjat szed a lakóktól.
Az önkormányzattól kapott tájékoztatás szerint a Kft. több alkalommal került fizetési késedelembe, ezért alkalmazott a Vízmű korlátozást. A kapott tájékoztatás szerint a Kft és a Vízmű között egyezség jött létre, így a vízkorlátozások egyenlőre megszűntek. 
A fentiek alapján a Vízmű jogszerű eljárása nem kérdőjelezhető meg, ezért e körben vizsgálatomat lezártam.

A kapott tájékoztatásból megállapítottam, hogy a bérlőket hátrányosan érintő helyzetet hosszú távon az oldaná meg, ha a fővezetékről önálló főmérő órán keresztül szolgáltatnák a vizet a lakások részére.
A lakók nem vállalták az új vízóra kiépítésének, vezetékhálózat felújításának költségeit, és a szolgáltató sem kötelezhető erre.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény behatárolja hatáskörömet.
A lakások bérbeadója gazdálkodó szerv. A Kft. kötelezettségei levezethetők 1993. évi LXXVIII. törvény (lakástörvény) rendelkezéseiből. A bérbeadó és lakásbérlő közötti polgári jogi jogviszonyból eredő viták eldöntésére a bíróság jogosult.

1993. évi LIX. törvény 16.§ (19ö bekezdése és a 29.§ (1) bekezdése értelmében hatásköröm  gazdálkodó szerv kötelezettségeinek vizsgálatára nem terjed ki. 
Mindezek alapján a Kft., mint bérbeadó esetleges felelősségét hatásköröm hiányában nem vizsgáltam.

Budapest, 1999. május 7.

Gönczöl Katalin