OBH 3511/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A Blikk című lap 1998. június 3-i száma "Bandák lopják a döghúst" címmel cikket közölt az okányi dögtemetőbe szállított állati tetemek szervezett bandák általi ellopásáról.
A cikk szerzője arról tájékoztatta az olvasókat, hogy számos feljelentés született eddig az ügyben a sarkadi rendőrkapitányságon. A cikk szerint az elhullott állatok fertőtlenítésére azért nem kerül sor, mert a gyepmestert halálosan megfenyegették.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással élve, az egészséges környezethez és a legmagasabb szintű testi egészséghez való jog érintettsége miatt a fenti cikk alapján hivatalból vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során megkerestem Sarkad Város Rendőrkapitányát, valamint a Békés megyei Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Állomás /Állomás/ Vezetőjét.

A megállapított tényállás
	A cikk szerint "Ahány tetem a temetőben, legalább annyi rendőrségi feljelentés született eddig az ügyben a sarkadi rendőrkapitányságon." A sarkadi rendőrkapitány a megkeresésemre adott válaszában azt közölte, hogy a kapitányságra az újságban megjelent témával kapcsolatban bejelentés nem érkezett. Megjegyezte ugyanakkor, hogy a Sarkadi Kapitányság a sarkadi lakosokkal szemben évente 5-25 alkalommal tett feljelentést. A döghús eltulajdonítása a kapitányság illetékességi területén is rendszeres, az elkövetők azonban tettenérésük alkalmával arra hivatkoznak, hogy a húst kutyáiknak viszik.
Mivel Okány település a Szeghalmi Rendőrkapitányság illetékességi területéhez tartozik, a megkeresést a kapitányságvezető áttette a Szeghalmi Rendőrkapitányság vezetőjének.
	Az illetékes rendőrhatóság helyettes vezetője válaszában kiemelte, hogy sem az érintettől, sem pedig Okány község polgármesterétől nem érkezett olyan tartalmú bejelentés, feljelentés, amely a gyepmester megfenyegetéséről szólt volna. A sarkadi kapitányságra érkezett feljelentéseket a szeghalmi kapitányság állományába tartozó járőrök készítették az okányi dögtemetőnél észlelt jogsértések miatt, amikor közegészségügyi szabálysértés miatt tettek feljelentést zömében sarkadkeresztúri, esetenként sarkadi lakosokkal szemben.
	Az Állomás igazgatója megkeresésemre helyszíni vizsgálatot rendelt el az állati hulladékok ártalmatlanításának helyi gyakorlatáról Okány községben.
Az állati hulladékok ártalmatlanítására szolgáló 1990-ben létesített dögtemető lakott területtől, állattartó teleptől több mint ezer méterre található.
A telep megközelítése az időjárási viszonyok függvénye, körülkerítve nincs. A dögtérre kihozott állati hulladékot 1994-ig az ATEV ártalmatlanítás céljából elszállította, 1994-óta az ártalmatlanítás helyben történik. Az évi ártalmatlanítási igény 4 tonna.
A hulladék ártalmatlanítását az önkormányzat alkalmazásában álló gyepmester végzi, aki amióta a település belterületén épített házába beköltözött, a telepen csak 8 és 17 óra között tartózkodik.
	Az Állomás Vezetője az 1998. január 5-én kelt, az érintett képviselő-testületekhez intézett levelében jelezte, hogy az állati hulladékok ártalmatlanná tételével kapcsolatos feladatok terén jelentős hiányosságok tapasztalhatók. Külön említést tett az állategészségügyről szóló törvény 42. §-ára, amely az állati hulladékok ártalmatlanná tételével kapcsolatos feladatokat a települési önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe utalta. Leveléhez mellékelte az OBH/5552/1997. számú ügyben a dögkutak kezelésével kapcsolatos problémák tárgyában készült vizsgálati jelentésemet, valamint az ATEV RT. Hódmezővásárhelyi Gyára igazgatójának az ártalmatlanításra vonatkozó ajánlatát. Javasolta, hogy a kérdést köz- és állategészségügyi jelentőségére tekintettel tűzzék napirendre, egyben felajánlotta a saját és munkatársai közreműködését a kérdés megoldásában.
	Az Állomás igazgatója a kérdést jegyzői értekezleten részletesen ismertette, a megoldási lehetőségekre javaslatot tett.
	Az okányi önkormányzat képviselő-testülete 9 igen szavazattal, egyhangúlag tudomásul vette az "Önkormányzat hatáskörébe tartozó állategészségügyi feladatok ellátásáról" szóló tájékoztatót. A képviselő-testület álláspontja szerint a megfelelő gyepmesteri telep kialakítása indokolt, megvalósítása az anyagi lehetőségek függvényében fontossági sorrendben történik.
	Az Állomás igazgatójához intézett ismételt megkeresésemben arról kértem tájékoztatást, hogy történtek-e változások az állati hulladékok ártalmatlanításának gyakorlatában Okány községben.
Az Igazgató válaszában közölte, hogy az állati hulladéktemetőt az önkormányzat továbbra is üzemelteti. A telepet az Állat-egészségügyi Szabályzatnak megfelelően körülkerítették, zárható kapuval látták el, területe rendezett. A dögtemető területe kb. 40 %-ban telített. A telep megközelítése továbbra is az időjárási viszonyok függvénye. A temető területén egy db 3-4 m mély készenléti gödör található.
	A hullák ártalmatlanítása során a gyepmester először több helyen bemetszi a tetemek bőrét, petróleummal leönti, majd a gödörben klórmésszel szórja le a testeket. A hullákat azonnali földtakarással látja el. A gyepmester a beszállított állati hullákról megfelelő nyilvántartást vezet.

Az Állomás igazgatója az alábbi hiányosságokat tárta fel:
- A betemetett területek fásítása, bokrosítása nem történt meg,
- Nincs a dögtér közelében egészségkárosításra figyelmeztető tábla;
- Nem vezet állandóan járható bekötőút a telepre.
Az igazgató felhívta az önkormányzat figyelmét a hiányosságokra és ígéretet kapott azok pótlására.
A vésztői rendőrörs tájékoztatása szerint hivatalos eljárás 2000-ben nem indult sem állati hulla eltulajdonítása, sem a gyepmestert ért fenyegetés miatt. Bejelentés az önkormányzathoz sem érkezett állati hulla eltulajdonítása miatt.

Az ügy jogszabályi háttere
•	Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
33. § g) Az állomás első fokú állategészségügyi hatósági jogkörében illetékességi területén ellenőrzi a hatósági állatorvosok, a települési önkormányzatok jegyzője állategészségügyi hatósági tevékenységét.
42. § (2) a) A települési önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik az állati hulladék ártalmatlanná tételével kapcsolatos feladatok ellátásáról.

•	Az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V.28.) FM rendelet
39. § (1) Állati hulladékokat emberi fogyasztásra felhasználni tilos, állatok takarmányozására pedig a Szabályzat előírásai szerint szabad felhasználni vagy forgalomba hozni.
44. § A települési önkormányzat képviselő-testülete gondoskodik a település közigazgatási területén keletkezett állati hulladék ártalmatlanná tételéről.

•	5. számú függelék az Állat-egészségügyi Szabályzathoz
Állati hulladékgyűjtők, hulladéktemetők, hulladékemésztő vermek, kedvtelésből tartott állatok kegyeleti temetője, létesítésének állat-egészségügyi feltételei
1.
1.1. Állati hulladékgyűjtőt, állati hulladéktemetőt, állati hulladékemésztő-vermet, valamint állati hulladékfeldolgozó üzem hulladéktemetőjét a 2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelettel kiadott OÉSZ-ben foglalt előírások szerint, olyan helyen lehet létesíteni: a) ahol minden évszakban járható bekötő út van, b) a legközelebbi állattartó teleptől ezer méter védőtávolság biztosítható, kivéve, ha a hulladékgyűjtő, hulladéktemető, hulladékemésztő-verem kizárólag a telepről származó állati hulladék ártalmatlanná tételére szolgál. E létesítmények megvalósíthatók önállóan vagy társulási formában.
2.2. Az állati hulladék elásására minden hulladéktemetőben legalább egy, azokon a településeken, ahol a nagyállatok száma az ezret meghaladja, legalább két gödröt kell készen tartani. A gödröket egymástól legalább egy méter távolságra kell kiásni. Gödrök helyett árkok is kialakíthatók.
2.3. Magas talajvízállás esetén a gödrök telepítését a környezetvédelmi feltételek figyelembevételével kell megoldani.
2.5. Az állati hulladéktemetőben legeltetni, bármilyen növényt termeszteni, továbbá az ott nőtt növényzetet emberi élelmezésre, vagy állatok takarmányozására és almozásra felhasználni nem szabad. A betemetett részeket folyamatosan fásítani, bokrosítani kell.
2.6. A hulladéktemetőt üzemeltető köteles gondoskodni a létesítmény rendjéről, a járható út biztosításáról, a gyomtalanításáról, a lekaszált gyomnövény elégetéséről.
2.7. Az állati hulladéktemetőt be kell keríteni és zárható kapuval kell ellátni.
2.10. Az állathullát csak gyepmesteri telepen vagy olyan helyen szabad lebőrözni, ahol ennek higiéniai feltételei adottak. Ha a hullát nem szabad lebőrözni, vagy a lebőrözés bármilyen oknál fogva elmarad, a bőrt többszöri bemetszéssel vagy más módon, felhasználásra alkalmatlanná kell tenni.
2.11. A hullagödörbe (árokba) helyezett hullát legalább egy méter vastag földréteggel azonnal be kell fedni.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Alkotmány 18. §-a deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A 70/D. (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre bocsátott tájékoztatások alapján megállapítottam, hogy az Okány községben működő dögtemető jelenleg a jogszabály által támasztott követelményeknek nagyrészt megfelel.
	Az Állat-egészségügyi Szabályzat 5. számú függeléke szerint állati hulladékgyűjtőt, állati hulladéktemetőt olyan helyen lehet létesíteni, ahol minden évszakban járható bekötő út van. Abból, hogy az okányi telep megközelítése az időjárási viszonyok függvénye az következik, hogy nem vezet állandóan járható bekötő út a telepre.
	A betemetett részek folyamatos fásításának, bokrosításának kötelezettsége is szerepel az Állat-egészségügyi Szabályzatban. Bár a terület rendezett, a betemetett területeken a fásítás, bokrosítás nem történt meg.
	Az állati hullák ártalmatlanításáról a gyepmester - a fent leírtak alapján - megfelelően gondoskodik. Az állati hulladéktemetőt körülkerítették és zárható kapuval látták el.
	Az OBH 5552/1997. számú vizsgálati jelentésben megállapítottam, hogy a megfelelő egészségügyi alapismeretekkel nem rendelkező egyének visszatartására eredményes lehet, ha a dögkutak közelében olyan táblákat helyeznének el, amelyek felhívják a figyelmet a döghúsfogyasztásnak az emberi egészséget veszélyeztető hatásaira. E jelentésben felkértem azoknak a településeknek a jegyzőit, amelyek területén dögkút található, hogy gondoskodjanak a dögkút közelében olyan táblák elhelyezéséről, amelyek a döghúsfogyasztásnak az emberi egészséget veszélyeztető hatásaira figyelmeztetnek. A kapott tájékoztatás szerint ilyen figyelmeztető tábla az okányi dögtemető közelében nincs.
	Az országgyűlési biztos méltányolja az önkormányzatnak az Állat-egészségügyi Szabályzat rendelkezéseinek megtartása érdekében tett erőfeszítéseit. A betemetett területek fásítása, az állandóan járható bekötőút biztosítása azonban nem történt meg. Ezek elmaradása sérti az egészséges környezethez való jogot. A gyepmester azzal, hogy a telepre szállított állati tetemeket ártalmatlanítja (fertőtleníti és elföldeli), eleget tesz a Szabályzatban meghatározott kötelezettségének.
	Megállapítottam, hogy az állomás igazgatója kielégítő intézkedéseket tett annak érdekében, hogy az okányi dögtemető működése megfeleljen az Állat-egészségügyi Szabályzat előírásainak.
	Az észlelt visszásság orvoslása érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Okány község képviselő-testülete tegyen intézkedéseket a dögtemetőhöz vezető minden évszakban járható bekötőút mielőbbi megvalósítására, a terület fásítására, továbbá gondoskodjon a figyelmeztető tábla kihelyezéséről.

Budapest, 2001. február 13.

Gönczöl Katalin