OBH 3508/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Szécsi Mária

A vizsgálat megindítása

A panaszos panaszában azt kifogásolta, hogy az 1997-ben megváltozott jogszabály miatt másoddiplomásként csak  költségtérítéses felsőoktatási képzésben vehet részt, és bár felvételt nyert a Pécsi Orvostudományi Egyetemre (POTE), tanulmányait nem folytathatja, mert a félévenként mintegy 350 000 forint költségtérítést nem tudja fizetni 12 féléven át (nyugdíjas szülei vannak).
Mivel a panasz összefüggésben áll az Alkotmány 70/F. §-ában biztosított művelődéshez való joggal, valamint a 70/A. §-ában megfogalmazott hátrányos megkülönböztetés tilalmával, az ügyben vizsgálatot indítottam. A panasz és a hozzácsatolt iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás

A panaszos 1993-ban a bajai Eötvös József Tanítóképző Főiskolán tanítói oklevelet szerzett. Ezt követően - egy év katonai szolgálat után -  a POTE Kaposvári Tagozatán egészségügyi főiskolai szakon végzett el egy évet, majd 1997-ben sikeresen felvételizett a POTE Általános Orvostudományi Szakára, mert változatlanul orvos szeretett volna lenni. A felvételi jelentkezési lapon vállalta, hogy költségtérítéses képzésben vesz részt. Az 1997. évi felvételi tájékoztató egyébként kifejezetten felhívta a figyelmet arra, hogy a felsőfokú oklevéllel már rendelkezők jelentkezhetnek ugyan az államilag finanszírozott első alapképzésként meghirdetett szakokra, de felvételük esetén költségtérítést kell fizetniük. Közölte a tájékoztató a költségtérítés mértékét is az intézmények szabályzatai alapján.
A panaszos az I. félévre járó 350 000 forint költségtérítést nem tudta megfizetni, ezért nem vizsgázhatott. Kérésére az egyetemtől évhalasztást kapott.
Kérte az Oktatási Minisztérium jogelődjétől, a Művelődési és Közoktatási Minisztériumtól, engedélyezzék, hogy előző diplomája megszerzésének költségeit visszatérítse az állami költségvetésnek, és ezzel mentesülhessen az első diploma miatti hátránytól. A Minisztérium közölte, hogy erre nincs mód. A hátrány a jogszabály szerint nem az első diploma költségéhez, hanem a diploma létéhez kötődik. Azt pedig a kiadó intézmény vonhatja vissza, ha a diplomát jogsértő módon adták ki. Javasolták, hogy az egyetemtől kérjen méltányossági döntést, hivatkozva a 144/1996. (IX. 7.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdésére. Az egyetem azonban e kérését - pénzügyi helyzete miatt - nem teljesítette.

Ezt követően fordult a panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, kérve, segítse elő olyan jogszabály megalkotását, amely biztosítaná, hogy ne legyenek kirekesztve a felsőfokú tanulmányok folytatásából azok, akik anyagi okok miatt nem tudják megfizetni a tanulás költségeit. Főleg azok esetében tartja ezt indokoltnak, akik az első diploma megszerzésekor még nem tudhatták azt, hogy ennek ilyen következménye lesz.
A panaszos - szóbeli tájékoztatása szerint - időközben, 1999-ben az Alkotmánybírósághoz is indítványt nyújtott be az egyetemi és főiskolai hallgatók támogatását szabályozó jogszabály alkotmányellenessége megállapítására. Az Alkotmánybíróság döntést még nem hozott.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos esetében az egyetem Ftv-t, továbbá az egyetemi és főiskolai hallgatók részére nyújtható támogatásokról és az általuk fizetendő díjakról és térítésekről szóló 144/1996. (IX. 17.) Korm. rendeletet alkalmazva és saját szabályzata alapján jogszerűen állapította meg azt, hogy második alapképzésben költségtérítés mellett vehet részt. Nem sértett jogszabályt azzal sem, hogy nem gyakorolt méltányosságot. A miniszternek pedig nem volt hatásköre - jogszabály híján - a kért eljárásra. (Mindezt a panaszos is tudomásul vette.)

Kérdés azonban az, hogy a panaszos konkrét helyzetével megvalósult-e a művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggésben alkotmányos visszásság. Ha igen, akkor jogosult az állampolgári jogok országgyűlési biztosa javaslatot tenni a jogalkotásra.

Az Alkotmánybíróság 304/B/1995. AB határozatában 1999 május 11-én (közzétette Az Alkotmánybíróság határozatai 1999. 5. száma) az Ftv. 9/A. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására - egyébként nem a panaszos által - benyújtott indítványt elutasította. Ez a törvényi rendelkezés a második alapképzésben résztvevők állami támogatását nem teszi lehetővé. A panaszos a képzés finanszírozására vonatkozó ugyanilyen tartalmú korlátozását (FTV. 9/B. §) kifogásolja.

Az Ftv. említett, 1997. január 1-jén hatályba lépett rendelkezései határozzák meg azt, hogy a hallgatói, valamint a képzési és fenntartási előirányzat (az állami normatíva) mely felsőfokú tanulmányok támogatására szolgál, és ebben csak az első alapképzés szerepel, a második már nem.

Az említett alkotmánybírósági határozat indokolása szerint: "Sem az Alkotmány nem garantálja, sem az Ftv. hatálya előtti oktatási jogszabályok nem biztosították a felsőoktatási intézmények hallgatóinak azt az alanyi jogot, hogy a második vagy további diplomájuk megszerzése érdekében valamilyen normatív állami támogatásban részesüljenek." Megállapította azt is: " A második vagy további diplomák megszerzésének szabad választási lehetősége ugyan biztosított, de ez a jog nem jelenti azt, hogy e továbbképzés megvalósulásához az államnak anyagi hozzájárulási kötelezettsége is lenne.". Végül rámutatott arra, hogy az Alkotmány 70/F. §-ának (2) bekezdésében biztosított művelődéshez való jog nem minden korlát nélkül érvényesülő jog. Ilyen érvelés alapján az országgyűlési biztos általános helyettese más hasonló ügyekben (OBH 3104/1996., 932/1995.) sem állapította meg az alkotmányos állampolgári jogokkal kapcsolatos visszásságot.

Mindezekre tekintettel az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot a panaszolt ügyben nem állapítottam meg, az eljárást ajánlás nélkül lezárom.

Budapest,  2000. február 10.

Gönczöl Katalin