OBH 3434/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása

Panaszos alapítvány azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmesnek tartja, hogy az Nemzeti Kulturális Alap túl magas nevezési díjat állapít meg a pályázaton való részvételre, valamint elvész ez a nevezési díj sikertelen pályázás esetén.  Ezen kívül sérelmesnek találta azt is, hogy az Alap nem számol be nyilvánosan a beszedett nevezési díjak sorsáról, valamint az 1998. március 12-én elbírált pályázatról 1998. május 6-án olyan értesítést küldenek, melyben nincs indokolás.  Panaszos azt is előadta, hogy később tudomására jutott, hogy az NKA Kultúra és Turizmus kollégiuma nem is látta a pályázati anyagukat.
A jogállamiságból fakadó jogbiztonság (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a diszkrimináció tilalma ( Alk. 70/A §) sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

Az ügy megfelelő kivizsgálása érdekében megkerestem a Nemzeti Kulturális Alap igazgatóját, aki a szükséges felvilágosításokat a rendelkezésemre bocsátotta.

Megállapított tényállás

Panaszos Alapítvány 1998. január 27-én pályázatot nyújtott be a NKA Kultúra és Turizmus Kollégiumához "Olasz-Magyar Kulturális Hét az 1848-49-es szabadságharc 150. évfordulója tiszteletére Rómában " címmel.
1998. március 12-én tartott szakmai kollégiumi ülésen a pályázatot elutasították.
Erről a panaszost egy 1998. április 29-i keltezésű levélben a következő tartalmú szöveggel értesítették: " Sajnálattal tájékoztatom, hogy a Nemzeti Kulturális Alaphoz benyújtott és a fenti azonosító szám alatt nyilvántartott
Olasz- Magyar Kulturális Hét az 1848-49-es Szabadságharc 150. évfordulója tiszteletére Rómában
célú pályázata - a Kultúra és Turizmus Kollégium 1998. 03.12.-i döntése alapján - nem részesült támogatásban.
A szakmai kollégium döntése végleges, felülbírálatát kérni nem lehet."

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

A Nemzeti Kulturális Alapprogramról szóló 1993. évi XXIII. tv

2. § (1) Az Alapprogram megvalósítását a központi költségvetés elkülönített fejezeti kezelésű elôirányzata szolgálja, amellyel a miniszter e törvény elôírásai szerint rendelkezik.
(2) Az Alapprogramot a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma felügyelete alá tartozó, önálló költségvetési szerv, a Nemzeti Kulturális Alapprogram Igazgatósága kezeli.
(3) b) A miniszter szakmai kollégiumokat hoz létre, amelyek a pályázatok kiírásáról és elbírálásáról döntenek.
3. § Az Alapprogram pótlólagos forrást biztosít a célja szerint megvalósítandó feladatokhoz.
4. § (1) Az Alapprogram bevételi forrásai:
a)
b) a mellékletben felsorolt termékek és szolgáltatások után befizetett járulék;
c)
d) a jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok és természetes személyek önkéntes befizetései;
e)
f) a szerzôi jogi bírság-befizetések [Szjt. 53. § (2) bek.];
g)
h) egyéb bevételek.
7. § Az Alapprogramból az alábbi célokra teljesíthetôk kiadások:
b) a kulturális ágazatot érintô évfordulók, fesztiválok, hazai és külföldi rendezvények támogatására;
c) a nemzetközi kulturális kapcsolatok új alapokra helyezésére, a világkiállításokon, nemzetközi vásárokon, a nemzeti kulturális jelenlét biztosítására, a hazai és külföldi kulturális rendezvényeken, fesztiválokon történô részvétel támogatására;
8. § (1) Az Alapprogramból természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok igényelhetnek támogatást.
(2) Az Alapprogram kezelôje a pályázat nyerteseivel szerzôdést köt.
10. § (2) Felhatalmazást kap a nemzeti kulturális örökség minisztere, hogy az Alapprogram kezelésének és felhasználásának részletes szabályait, az ellenôrzés és beszámolás rendjét, valamint a pályázati rendszerre vonatkozó további elôírásokat rendeletben szabályozza.

A Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény végrehajtásáról szóló 8/1994. (IV.26.) MKM rendelet

1. § (1) Az Alap a művelôdési és közoktatási miniszter (a továbbiakban: miniszter) által megállapított szervezeti és működési szabályzat alapján működik.
(3) Az Alap működésérôl a Nemzeti Kulturális Alap Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) évente legalább egy alkalommal, a pályázati év lezárását követôen, a Bizottság elnöke pedig rendszeresen, de legalább negyedévenként a miniszternek beszámol.
2. § (1) Az Alapot a művelôdési és közoktatási miniszter által önállóan gazdálkodó költségvetési szervként alapított Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága (a továbbiakban: Igazgatóság) kezeli. A kezelô szervezet igazgatóját a miniszter határozatlan idôre nevezi ki. Az intézmény vezetôi és munkatársai felett a munkáltatói jogkört az igazgató gyakorolja.
11. § A Bizottság elvi, irányító és koordináló jogkörében eljárva
e) évente beszámoltatja a kollégiumok vezetôit,
12. § A Bizottság az Alap működésével kapcsolatos - a 2. § (3) bekezdése szerinti - költségekkel csökkentett forrás terhére megállapítja a miniszteri keretet, továbbá a szakmai kollégiumok javaslatainak figyelembevételével, valamint mérlegelve az egyes kulturális területek súlyát, értéktermô szerepét
a) dönt az egyes szakmai kollégiumok által felosztható pénzeszközök nagyságáról,
18. § A szakmai kollégiumok feladatai:
a) a Bizottság által meghatározott kulturális támogatási stratégiának megfelelôen kidolgozzák a szakterület támogatási célkitűzéseit és megfogalmazzák az elsôdleges célokat,
d) meghirdetik a pályázatokat és meghatározzák a pályázati feltételeket, továbbá nevezési díjakat állapíthatnak meg,
e) elbírálják a benyújtott pályázatokat és egyedi kérelmeket, meghatározzák a támogatás mértékét, figyelemmel a Bizottság által jóváhagyott pénzügyi keret nagyságára,
f) kiértesítik a pályázatok nyerteseit és a támogatásban nem részesült pályázókat, továbbá az egyedi kérelmezôket,
h) részt vesznek a támogatások felhasználásának ellenôrzésében,
i) beszámolót készítenek a Bizottság részére a kollégium pénzügyi keretének felhasználásáról és a célkitűzések megvalósításáról.
20. § A pályázati felhívásokat legkésôbb a pályázat benyújtási határidejét megelôzô 30. napon - a sajtó útján - legalább egy országos napilapban, valamint a Művelôdési Közlöny mellékleteként és önállóan is megjelenô, a Nemzeti Kulturális Alap Hírlevele című kiadványban közzé kell tenni.
21. § (1) A pályázati felhívás tartalmazza a pályázatok benyújtásának részletes szabályait, a pályázat kötelezô tartalmi elemeit, a pályázatok beküldésének határidejét, az elbírálás rendjét és egyéb, a pályázók számára fontos tájékoztató adatokat.
23. § A pályázati kiírásnak nem megfelelô pályázatok érvénytelenek, amirôl az Igazgatóság a pályázókat értesíti.
24. § (1) A pályázatokat a szakmai kollégium a benyújtás határidejétôl számított 60 napon belül elbírálja. A döntés meghozatalától számított 15 napon belül a szakmai kollégium értesíti a pályázókat.
(2) Az Igazgatóság gondoskodik a támogatásban részesülô pályázók adatainak, a juttatott támogatás összegének és módjának - a 20. § (2) bekezdése szerinti - 15 napon belüli nyilvános közzétételérôl.

A vizsgálat megállapításai

I) Azon panasszal kapcsolatos vizsgálat miszerint az elutasított pályázat esetén a pályázó nem kapja vissza a nevezési díjat.

A vizsgálatom során a rendelkezésemre álló pályázati felhívás, valamint jogszabályi rendelkezések alapján megállapítottam, hogy a pályázók annak ismeretében pályáztak az adott pályázati felhívásra, hogy tudták, hogy nevezési díjat nem kapják vissza sem sikeres sem pedig elutasított pályázat esetén.  Miután a pályázat olyan jogviszonyt hoz létre a pályázat kiírója és a pályázó között, amelyeknél a felek jogait és kötelességeit a pályázati feltételek határozzák meg, és a pályázati felhívásban szerepelt, hogy a nevezési díjat senki sem kapja vissza, ezért a panaszt alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem hiánya miatt elutasítom.  Döntésemre a következők miatt jutottam:
  A vizsgálat során annak megállapítására törekedtem, hogy nevezési díj elvesztése a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben okoz-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot.
A pályázati rendszer egyik különösen fontos jellemzője az, hogy annak ellenére, hogy a pályázat benyújtásakor mindenkinek egyformán kell a feltételeket teljesítenie, a pályázók közül csak néhányan nyernek.
A pályázati díj fizettetése azon túl, hogy a pályázót igényének alaposabb megfontolásra készteti, új pénzügyi forrást teremt az Alap számára, amely a pályázati rendszer működtetésével kapcsolatos előzetes, vagy utólagos ellenőrzés finanszírozását is szolgálja, valamint fedezi a pályázat elbírálásával járó költségeket is.
Pályázati díj kiszabása a jogszabály alapján csak akkor lehetséges, ha a pályázati felhívásban erre vonatkozóan kifejezett rendelkezések találhatók.
Ebben az esetben a pályázati felhívásban szerepelt a pályázati díj a megpályázott összeghez viszonyítva százalékos formában kifejezve. ( Az igényelt összeg 1%-a + ÁFA)
Miután a pályázati felhívás a PTK rendelkezései szerint egyoldalú jognyilatkozat, erre tekintettel a szerződésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.  Egyoldalú jognyilatkozat esetén is érvényesül a visszterhesség, mert meghatározza a pályázati felhívásban a pályázat kiírója, hogy milyen összegért bírálja el a pályázatot.
Miután a pályázati díj a pályázat elbírálásának ellenértéke, nem állíthatjuk azt, hogy az elbírálás költsége alacsonyabb abban az esetben, ha a pályázatot elutasítják, mert ebben az esetben is ugyanazok a bírálati költségek merülnek föl.  A pályázati díj megfizetésével a pályázónak arra keletkezik jogosultsága, hogy a pályázatát a jogszabályoknak valamint a pályázati felhívásban szereplő feltételeknek megfelelően elbírálják.
Megállapítottam, hogy a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet nem okoz az, ha pályázatot elbíráló szerv a pályázat veszteseinek nem téríti vissza a pályázati díjat, amennyiben az erre vonatkozó kifejezett rendelkezést a jelentkezésre irányadó pályázati feltételek tartalmazzák.

II. A pályázati díjak irreális mértékével kapcsolatos panasz vizsgálata

Ezen panasz vizsgálatánál az volt a célom, hogy megállapítsam, hogy  a magas pályázati díjból a jogbiztonság követelményével összefüggő alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem levezethető-e.
Ehhez először a pályázati felhívás jogi hatásait kellett megvizsgálnom:
Miután a pályázati felhívás  a PTK szabályai szerinti egyoldalú jognyilatkozatnak tekintendő, így a PTK szabályai irányadók a továbbiakban a vizsgálat szempontjából.  
1) A Ptk 4§-a tartalmazza a polgári jogi jogviszonyok során érvényesítendő alapelveket, melyek közül az egyik a felek együttműködési kötelezettsége.  Az együttműködési kötelezettség elsősorban a kötelmi jogviszonyokban kerül előtérbe, mely kifejeződhet abban is, hogy a felek a kellő tájékoztatást a szerződéskötés körülményeivel összefüggésben egymásnak megadják.
Jelen esetben a panaszos által képviselt Alapítvány egy pályázati felhívás alapján nyújtott be pályázatot egy kulturális program támogatására.  A pályázati felhívásban - mint kötelező tartalmi elem - szerepelt a pályázati díj mértéke is, valamint az is, hogy a pályázati díjat sem a nyertesek sem pedig a vesztesek nem kapják vissza.  Így a pályázó ezek ismeretében nyújtotta be a pályázatát.  A pályázati felhívást kiíró NKA pedig a pályázati díjakkal kapcsolatos összes körülményekre tekintettel az együttműködési kötelezettség keretében a tájékoztatási kötelezettségnek eleget tett. A pályázónak lehetősége volt eldönteni, hogy a pályázati felhívásban szereplő feltételek elfogadása esetén pályázatát benyújtja vállalva a  viszonylag magas nevezési díj megfizetését valamint azt, hogy ezt az összeget, mint a pályázat elbírálásának a díját elveszíti, vagy - tekintettel a díj mértékére - nem pályázik.
A szerződéskötés szabadsága a kötelmi jogviszony alapelve és a pályázó ezzel a jogával élt, akkor amikor úgy döntött, hogy a pályázaton részt vesz.
A polgári jogi jogviszonyokra jellemző együttműködési kötelezettség az Alkotmányban biztosított jogbiztonság követelményével áll szoros összefüggésben.  Miután a pályázat kiírója együttműködési kötelezettségének eleget tett, megállapítom, hogy a jogbiztonság követelménye ebben az összefüggésben nem sérült.

2.) A pályázati díj irreális mértékének megállapításához tájékozódtam az Alap által meghirdetett pályázatokkal összefüggésben megszabott pályázati díjak mértékéről.  Az Alap igazgatója megkeresésemre tájékoztatott arról, hogy a kiszabott nevezési díjak 0,5-1 % + ÁFA között mozognak.  A panaszos által benyújtott pályázat esetén ez az összeg a megpályázott összeg 1 %-a volt, mely az Alap igazgatója által megjelölt maximális értéket bár elérte, de nem haladta meg. 
Nem állapítható meg tehát, hogy az Alap saját általános gyakorlatához képest túlzottan magas pályázati díjat alkalmazni.

3.) A Nemzeti Kulturális Alapprogramról szóló jogszabályok ( 1993. évi XXIII tv., 8/1994. (IV.26.) MKM r.)  pályázati díj tekintetében csupán csak annyit tartalmaznak, hogy a szakmai kollégiumok meghatározhatnak pályázati díjat, de a mértékre vonatkozóan e két jogszabályban nem található rendelkezés.  Nincs ok feltételezni, hogy a díj jogszabályi rendezése, vagy legalábbis a díj felső határának jogszabályi rögzítésének elmulasztása önmagában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz.  A díj mértéke ugyanis a díj felhasználására vonatkozó rendelkezésekhez képest másodlagos.  Egy rendkívül magas pályázati díj is elfogadható lehet, akkor ha a díj felhasználásáról a pályázat kiírójának elszámolási kötelezettsége lenne. 

4) A pályázati díj nem csak a költségek fedezését jelenti, hanem egyben a pályázót arra akarja ösztönözni, hogy pályázatát a pályázati felhívásnak megfelelően, maximálisan átgondoltan terjessze elő a szakmai kollégiumnak.  A díj mértékére vonatkozó fenti megfontolás olyannak tekinthető, mint amely Alkotmány által megengedett célt szolgál.  Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megállapítására a jogbiztonság követelményével összefüggésben sincs alap.

III. A befizetett nevezési díjakkal nem számol el az Alap

A panasz ezen részénél azt vizsgáltam, hogy a jogbiztonság alkotmányos követelményéből le vezethető-e az Alap azon kötelezettsége, hogy a befizetett nevezési díjak sorsáról a pályázók felé elszámoljon.
A NKA Igazgatóságának jogszabályon alapuló kötelezettsége az, hogy a pályázat elbírálását követő 15 napon belül gondoskodnia kell arról, hogy a támogatásban részesült pályázóknak jutatott összeget valamint a juttatás módját 15 napon belül nyilvánosan közzé kell tennie.  Ez a közzététel biztosítja társadalmi kontrollt az alap munkája felett.
A belső elszámolás és ellenőrzés keretében pedig a szakmai kollégiumok a NKA Bizottságának számolnak be a kollégium pénzügyi keretének felhasználásáról.
A befizetett nevezési díjak az NKA igazgatójának tájékoztatása szerint a kollégium elosztható pénzalapját növelik. A befizettet nevezési díjakból azonban le kell vonni az ÁFA-t valamint a költségvetési befizetéseket.  Mindezen túl a szakmai kollégiumok a NKA Bizottságának beszámolót készítenek a kollégium pénzügyi kereteinek felhasználásáról.   A szétosztott összegeket a pályázat elbírálása után 15 napon belül közzé kell tenni amelyről az Igazgatóság gondoskodik.
Mindezek mellett sem a pályázati felhívásban nem szerepelt az a kötelezettségvállalás, hogy az Alap elszámolna nevezési díjakkal, sem az Alapra vonatkozó jogszabályok nem hárítanak ilyen kötelezettséget rá.  A jogbiztonság követelményéből nem vezethető le az a követelmény, hogy az Alapnak a nevezési díjak későbbi felhasználásról be kellene számolnia, mert az Alap ezt az összeget arra fordítja, hogy a pályázatokat elbírálja, előzetes, valamint utólagos ellenőrzéseket folytat a támogatásként megítélt összegek hasznosítása felett, valamint a maradványösszeg a később szétosztható pénz mennyiségét növeli.  Az Alap nyilvánosság felé való beszámolási kötelezettsége a tekintetben, hogy a rendelkezésre álló elosztható pénzösszeggel miként rendelkezik, megállapítom, hogy biztosítja az ellenőrzést az Alap tevékenysége felett még akkor is, ha a nevezési díjakkal részletesen nem számol el.
Ezért a panasz ezen részét alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem hiányában elutasítom.

IV. Azon panasz vizsgálata miszerint az 1998. március 12-én elbírált pályázatokról csak május 6-án küldenek értesítést

A vizsgálat során annak megállapítására törekedtem, hogy nem okoz-e a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az, hogy a jogszabályban előírt 15 napos értesítési határidőt jóval meghaladóan 6 héttel később értesítik ki a pályázót a pályázat eredményéről.
A jogbiztonságról az Alkotmánybíróság a 25/1992. (IV.30.) AB határozatban a következőket fejtette ki:  " A jogállamiság egyik fontos alkotóeleme a jogbiztonság, amely egyebek között megköveteli, hogy
az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben megszabott módon kihirdetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák, - meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyok magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani."  valamint a 28/1992. (IV. 30.) Ab határozatban a következőket fejtett ki az Alkotmánybíróság: " A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.  A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást".
A jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet okoz, ha egy szervre - jelen esetben a Nemzeti Kulturális Alapra - vonatkozó jogszabályban meghatározott értesítési időt a szerv jelentősen túllépi. Bármely szervnek - jelen esetben az Alapítványnak - jelentős érdeke fűződik ahhoz, hogy időben tudomást szerezzen arról, hogy támogatásban részesült-e vagy sem.  Ahhoz, hogy az országgyűlési biztos alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot megállapítsa, ahhoz arra van szükség, hogy az ügyben érintett alkotmányos jog - jelen esetben a tisztességes eljáráshoz való jog - gyakorlása Alkotmányt sértő korlátozást szenvedjen, vagy ennek közvetlen veszélye álljon fenn.  Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz a jogkorlátozás, ha nem alkotmányos célra irányul, illetve ha aránytalan, vagyis túllépi az alkotmányos cél által megkívánt mértéket.  Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz a korlátozás akkor is, ha egyáltalán nem korlátozható abszolút jogot, illetve feltétlenül érvényesülni rendelt elvet vagy tilalmat érint.
Amennyiben a pályázó pályázati díj fizetésével arra szerez jogosultságot, hogy a pályázatát a pályázati szempontoknak valamint a jogszabályoknak megfelelően elbírálják, akkor elvárható az is, hogy a jogszabályban előírt 15 napos értesítési határidőt az Alap betartsa.
Megállapítom, hogy a jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott a Nemzeti Kulturális Alap "Kultúra és Turizmus" Kollégiuma, akkor amikor a számára előírt értesítési határidőt jelentősen túllépve értesítette az érdekeltet. 

V. Azon panasz vizsgálata miszerint az elutasító döntést a Alap nem indokolja

A vizsgálat célja ezen pontnál annak megállapítása volt, hogy okozott-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot a NKA azon gyakorlata miszerint indokolás nélkül utasítja el a pályázati támogatásban nem részesült pályázókat.
A Nemzeti Kulturális Alapprogramra vonatkozó MKM rendelet a szakmai kollégiumnak nem ír elő indokolási kötelezettséget a pályázat elbírálása során.  A pályázati felhívásban szintén nem szerepel, hogy az Alap indokolási kötelezettséget vállalt volna.
Az indokolásnak minden esetben az a célja, hogy a döntést hozó szerv döntéseinek elfogadottságát azzal erősítse, hogy szakmai indokokat hoz fel döntése megalapozására, és döntései ne sablonos döntések legyenek, hanem egyéniek.  Elvárható ez egy olyan szervtől is, amely pályázatok elbírálásáról dönt.  Hiszen a pályázó a pályázati díj megfizetése ellenében joggal elvárhatja azt, hogy a pályázatot elbíráló szerv döntését megindokolja.  Továbbiakban azért is fontos az indokolás, mert  a döntéseknek kizárólag szakmai szempontokon kell alapulniuk.  Az indokolásnak az is a célja, hogy az Alap döntéseit kontrolálhatóvá tegyék, mert ezzel a jelenlegi gyakorlattal ellenőrizhetetlenné teszik az elbírálást, valamint az is, hogy a pályázó előtt ismertté váljanak azok a tények ami miatt pályázata nem felelt meg az elbírálás szempontjainak.  Ez azért is fontos, mert a pályázat elutasítására csak akkor kerül sor, ha a pályázó a felhívásban foglalt formai követelményeknek eleget tesz, de pályázati anyaga - figyelembe véve az alap Bizottsága által meghatározott kulturális preferenciákat - valamilyen egyéb szempontból nem felelt meg Ha a pályázó a formai követelményeknek nem tett eleget, akkor a pályázatok érvénytelenek, amiről a pályázókat az Alap Igazgatósága még az előtt értesíti mielőtt az érdemi bírálati szakaszba jutna a pályázati anyag.
Megállapítom, hogy a jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz az Alap azon gyakorlata, mely szerint a meghirdetett pályázatok elbírálása során nem indokolja döntését.

VI. Azon panasz vizsgálata miszerint a kollégium úgy hozott elutasító döntést, hogy a panaszos pályázatát nem is látta

A panasz vizsgálata során az Alap Igazgatósága megküldte számomra azt a listát, melyen az összes pályázó szerepelt, valamint azt a listát, melyen az elutasított pályázók adatai szerepelnek.  A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy a kollégium nyilvántartásában a pályázó a sérelmezett eljárásban szerepelt mind az elbírálandó pályázatok listáján, mind pedig az elutasított pályázatok listáján.  Tekintettel arra, hogy az elutasított pályázók listájára, az Alap tájékoztatása szerint, csak azok kerülnek, akiknek a pályázatát az ülésen érdemben elbírálták, úgy tűnt, hogy a beadvány nyilvánvalóan alaptalan. Önmagában azonban egy - a pályázat érdemi elbírálására vonatkozó - közvetett és formai bizonyíték az országgyűlési biztos eljárása során nem elegendő.
Tekintettel arra, hogy az Alap által a rendelkezésemre bocsátott iratok a tényleges elbírálás bizonyítására nem voltak alkalmasak, további vizsgálatot indítottam hivatalból.
Miután a pályázati díj annak az ellenértéke, hogy korrekt eljárásban valamilyen szinten ellenőrizhető döntést hozzon az Alap, joggal várható el az, hogy legyenek garanciális szabályok arra vonatkozóan, hogy a pályázati anyagok elbírálása után lehetőség legyen a döntést megalapozó eljárás rekonstruálására.
Miután az önkényes döntés veszélyét hordozza magában az a tény, hogy a panaszos számára és a külvilág számára teljes mértékben ellenőrizhetetlen a döntés meghozatalának alapja, így a panaszos nem lehet biztos abban - amit joggal várhatna el -, hogy a pályázatát a tényleges kultúrpolitikai célok alapján, érdemben bírálták el. 
Megállapítom, hogy a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal és annak szerves részeként értelmezendő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz az Alap azzal a gyakorlatával, hogy a pályázatok elbírálása során semmilyen olyan írásbeli dokumentációt nem készít, amellyel a későbbiek során ellenőrizhetővé tenné a tevékenységét. Semmi sem kényszeríti tehát a jogalkalmazót arra, hogy a jogalkotó által elvárt céloknak,  jogszabályoknak megfelelően hozzon döntést.
Tekintettel arra, hogy az V. pontban megállapított visszásság orvoslására teendő ajánlásom elfogadása esetén a VI. pontban feltárt visszásság is orvosolható, ezért a VI. pontban megállapított visszásság megoldására ajánlást nem teszek.

Ajánlás

Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Nemzeti Kulturális Örökség Miniszterét, hogy a Nemzeti Kulturális Alapprogram Szervezeti és Működési Szabályzatát úgy módosítsa, hogy a Nemzeti Kulturális Alap szakmai kollégiumainak indokolási kötelezettsége legyen azon pályázatok tekintetében melyeket támogatásban nem részesít.

Budapest, 2000. február 21.

Dr. Polt Péter