OBH 3305/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Ügyintéző: Kanyó Sándor

Az eljárás megindulása:
Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosánál felvett panaszában a Vác, Fácán u. 8. sz. alatti lakóház tetőterében megkezdett építkezéssel kapcsolatos közigazgatási eljárás sérelmezte.

Mivel a becsatolt iratok alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni, vizsgálatot indítottam.

Érintett alkotmányos jogok:
Az 1949. évi XX. törvény, a Magyar Köztársaság Alkotmánya 2. § /1/ bekezdése:
"A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, mely magában foglalja a jogbiztonság követelményét is."

Az 1949. évi XX. törvény, a Magyar Köztársaság Alkotmánya 13.§ /1/ bekezdése:
"A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

Az ügy jogszabályi háttere:
Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény
A 12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet az építési és használatbavételi eljárásról.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló - többször módosított - 1957. évi IV. törvény

Megállapított tényállás:
1996. április 14-én panaszos bejelenti a polgármesteri hivatalnál, hogy a lakóházuk tetőterében engedély nélküli építkezés folyik.
A polgármesteri hivatal 1996. május 23-án írt válaszában azt közli, hogy a közös képviselő hozzájárult az építkezéshez.
Panaszos ezt követően a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz fordul beadvánnyal. A közigazgatási Hivatal 1996. július 12-én kivizsgálásra Vác Város Jegyzőjének küldi meg a beadványt.

Panaszos 1996. november 23-án megkapja a polgármesteri hivatal 1996. február 19-én hozott 13.891/1995. sz. határozatát, melyben a tetőtér-lakás kialakítását engedélyezi.
Panaszos a határozatot megfellebbezi.
A közigazgatási Hivatal az 1997. február 5-én hozott határozatával a 13.891/1995. sz. első fokú határozatot megsemmisíti, új eljárást rendel el.
A polgármesteri hivatal 1997. április 3-án az építkezést leállítja, és az építtetőt fennmaradási és továbbépítkezési engedély iránti kérelem benyújtására kötelezi.
Az építtető fellebbezését a közigazgatási hivatal 1997. május 29-én elutasítja.
Építtető kérelmére az első fokú építésügyi hatóság 1998. január 7-én az ügyben felfüggeszti az eljárást. E határozat elleni fellebbezését a közigazgatási hivatal 1998. február 19-én hozott 60.685-2/1998. sz. és az ezt 1998. június 3-án kiegészítő határozatával elutasítja.

A vizsgálat megállapításai:

Az építésügyi hatóság az építési engedély iránti kérelem elbírálásánál köteles meggyőződni többek között arról is, hogy az építtető rendelkezik-e építési jogosultsággal. Több tulajdonos esetében az építési engedély megadásához a tulajdonostársak mindegyikének a hozzájárulása szükséges. A közös képviselői nyilatkozat nem pótolja a tulajdonosok hozzájárulását.

Megállapítottam, hogy panaszos mint társtulajdonos, már 1995-ben jelezte a polgármesteri hivatalnál, hogy lakóházuk tetőterében tervezett lakás építéséhez nem járul hozzá.
Vác Város Polgármesteri Hivatala törvénysértést követett el azzal, hogy társtulajdonosi hozzájárulás hiányában adott építési engedély a tetőtéri lakás építésére. Megsértette a jogszabályi előírást azzal is, hogy a határozatról az építkezés ellen tiltakozó társtulajdonost (panaszost) nem értesítette.

Panaszos az építési engedélyről szóló határozatot csak a meghozatalát követő több hónap múlva - többszöri sürgetés után - kapta meg.

A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal panaszos fellebbezésére orvosolta ugyan a törvénysértést azzal, hogy a szabálytalanul kiadott építési engedélyt megsemmisítette, de a polgármesteri hivatal törvénysértő intézkedése következtében az eljárás indokolatlanul jelentősen elhúzódott, ezzel az Alkotmány 2. § /1/ bekezdésében szabályozott jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásság keletkezett és sérült a tulajdonhoz fűződő alkotmányos jog is ezáltal, mert az építkezés a panaszos tulajdonát érintően is - de a hozzájárulása nélkül - hosszabb időn átfolytatódott.

A törvénysértően kiadott építési engedély alapján elvégzett munkákra a fennmaradási-, illetve a továbbépítésére az építési engedély csak akkor adhat meg, ha a hiányzó társtulajdonosi hozzájárulást bírósági ítélettel pótolták.

Építtető igazolta az első fokú építésügyi hatóság felé, hogy keresetet nyújtott be a Váci Városi Bírósághoz a társtulajdonosi jognyilatkozat pótlásáért.

Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggesztheti.

A polgármesteri hivatal ezért törvényesen járt el, amikor a bíróság döntéséig az eljárást felfüggesztette, és ezért nem sértett jogszabályt a közigazgatási hivatal sem a felfüggesztő határozat elleni fellebbezés elutasításával.

Alkotmányos visszásságot e vonatkozásban nem állapítottam meg.

Tájékoztatom panaszost, hogy a tulajdonostársak egymás közötti, a tulajdon elidegenítésével illetve értékével kapcsolatos vita - megegyezés hiányában - a polgári jog szabályai szerint bírói úton rendezhető, az országgyűlési biztosnak ez ügyben nincs hatásköre eljárni.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a alapján felkérem

Vác Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala jegyzőjét, gondoskodjon arról, hogy az építési engedély iránti kérelmet elbírálásánál minden esetben vizsgálják az építési jogosultságot is, építési engedélyt, az egyéb feltételek megléte esetén csak akkor adjanak meg, ha az építési jogosultságot a törvényi előírásoknak megfelelően igazolták.

Intézkedjen annak érdekében, hogy az építési engedélyről szóló határozatot minden érdekelt ügyfél megkapja.

Budapest, 1998. július 28.

Dr. Polt Péter