OBH 3251/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindítása:
Panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy a törökbálinti  Önkormányzat jegyzője nem intézkedett
a lakókörzetükben éjjel-nappal működő "kocsma" vendégköre által a környék nyugalma, illetőleg a közbiztonság érdekében.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Érintett alkotmányos jogok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
  2. §  (1)bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. §  (1) bekezdés A Magyar Köztársaság  biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. §. A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Alkalmazott jogszabályok:
1957. évi IV törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló (továbbiakban Áe.)
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
(2) Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az elsőfokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
 (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
4/1997. (I.22.) kormányrendelet  az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről

Megállapított tényállás:
A panaszosok többször jelezték mind a helyi polgármesteri hivatalnak, mind a helyi rendőrségnek, hogy a Törökbálint "Végállomás büfé" oly módon üzemel, hogy látogatói zavarják éjszakai nyugalmukat, randalíroznak, garázdálkodnak, és ezzel egyidejűleg rongálják a környezet építményeit. 
Eljárásom során tájékoztatást kértem a törökbálinti jegyzőtől a tett intézkedésről. 
A közbenső megkeresésemre adott tájékoztatásból kitűnik, hogy a Törökbálint,  "Végállomás" Büfé" ügyében 1997. juniusában érkezett bejelentésa polgármesteri hivatalba. A helyi jegyző csendháborítás szabálysértése miatt indított az üzemeltetővel szemben eljárást.
A kérelem a jegyző álládpontja szerint nem volt egyértelmű, ezért az eljárás sem felelt meg sem az Áe., sem a Sztv eljárási szabályainak. Az ügyet egy másik előadóra bízta a jegyző, aki a szabálysértési eljárást lefolytatta és az üzemeltetővel szemben pénzbüntetést szabott ki. 
A panaszosoknak a hivatalomba előterjesztett beadványát a jegyző az üzlet nyitvatartásának korlátozására irányuló kérelemnek tekintette és az 1998. júliusában hozott határozatával elrendelte a "büfé" 22-6 óra közötti zárvatartását. A környék lakói bejelentették, hogy a jegyzői döntéssel korlátozott nyitvatartási időt az üzemeltető nem tartja be. A jegyző a nyitvatartást a helyszínen ellenőrizte és megállapította, hogy a végrehajtási kérelem megalapozott volt. Ezért a jegyző végrehajtási pénzbírsággal sújtotta a büfé üzemeltetőjét.

A vizsgálat megállapításai:
Az elhúzódó szabálysértési eljárással a jegyző megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény előírásait, amikor túllépve a törvényben előírt ügyintézési határidőt, nem intézkedett a hozzá benyújtott kérelemre. 
Az  Áe. 15. § (1) bekezdése az elintézési határidőről szólva rögzíti, hogy az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ezt a határidőt az Áe. 15 §. (3 ) bekezdése alapján az eljáró közigazgatási szerv vezetője indokolt esetben egy ízben, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Ezeknél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

Mindezeken túl, a 72/1995.(XII.15) AB határozat elvi éllel szögezte le:
" Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen.
A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. 
A panaszosok alapkérelme a megküldött iratok szerint egyértelműen a nyitvatartási idő korlátozására irányult, bár bejelentők elfogadták a csendháborítás miatti szabálysértési eljárás megindítását és nem kifogásolták, hogy kérelmüket más tartalommal bírálták el. A meghozott határozatok időpontjának vizsgálata alapján megállapítható, hogy a jegyző tájékoztatást kérő megkeresésemet követke intézkedett csak a panaszosok kérelmére.
Mindezekre twkintettel, a rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy Törökbálint Nagyközség Önkormányzatának Polgármesteri Hivatala elhúzódó eljárása és az ügy érdemében döntést tartalmazó közigazgatási határozatoknak több mint fél évvel a kérelem benyújtását követő meghozatala visszásságot okozott a jogbiztonság és az Alkotmány 18. §-ban biztosított egészséges környezethez való alkotmányos joggal összefüggésben A jegyző eljárásom alatt mulasztását pótolta, ezért a konkrét ügyben ajánlást nem teszek, de felhívom a figyelmét a határidőre vonatkozó jogszabályok betartására és betartatására.

A panaszosok beaadványának a helyi  rendőrhatóság tevékenységét kifogásoló részét nem vizsgáltam, miután azt  közvetlenül megküldték a felettes rendőrhatóságnak is, amely azt kivizsgálta. 

Budapest, 2000. július 28.

Gönczöl Katalin