OBH 3226/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Táncos Mihályné

Az eljárás megindítása

Panaszos férje, B. O. budapesti lakos társadalombiztosítási tartozása ügyében járt el az Országgyűlési Biztos Hivatala Panaszirodáján. Elmondása szerint férje már 1992-ben bejelentette a társadalombiztosítás felé, hogy egyéni gazdálkodó tevékenységét megszüntette, ennek ellenére számláján nagyösszegű hátralékot tartanak nyilván és végrehajtási eljárást indítottak ellene. 

Az eljárás megindítása a beadványhoz csatolt dokumentumok, valamint a kérdéses időben hatályos társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény alapján történt. 

Az ügy teljes körű tisztázása érdekében vizsgálatot kértem a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Egészségbiztosítási Pénztár vezetőjétől.

A megállapított tényállás

Panaszos férje 1984-től egyéni gazdálkodói tevékenységet folytatott Nagyhalászon. 1992-ben járulékfizetést tovább vállalni nem tudott, gazdálkodását beszüntette. Ennek ellenére a nyilvántartásból nem került törlésre, és 1994-ben nagyösszegű hátralékról szóló értesítést kapott. A reklamációra azt közölték, hogy mivel a tevékenység megszüntetését nem jelentette be, ezért a járulék jogszerűen követelhető.

Mivel panaszos férje a tartozást nem fizette be, ezért a Pénztár megindította a behajtási eljárást, melyet lakásváltoztatás miatt átvett a Fővárosi és Pest megyei Egészségbiztosítási Pénztár. 

B. O. folyó év március 7-én kelt levelében mindkét Pénztártól kérte a végrehajtás leállítását, de arra a panasz benyújtásáig választ nem kapott. 

Az érintett alkotmányos jog

Az 1949. évi XX. törvény - a Magyar Köztársaság Alkotmánya 2. § (1) bek.:  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) bek.:  A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A társadalombiztosítási törvény 1992-ben hatályos rendelkezése szerint a mezőgazdasági kistermelést folytató személy a tevékenység kezdetétől annak megszűnéséig volt köteles járulékot fizetni. A tevékenység kezdő és befejező időpontját 15 napon belül kellett bejelenteni.

A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Egészségbiztosítási Pénztár szerint - panaszos állításával ellentétben - a tevékenység megszüntetéséről szóló igazolás nem érkezett meg, ezért továbbra is előírta a járulékfizetést. 

B. O. biztosítását csak 1994. április 30-án szüntette meg, amikor is nevezett más munkáltatónál munkaviszonyt létesített. Mivel a járulék megfizetése nem történt meg, végrehajtási  eljárás megindítására került sor, melyet lakásváltoztatás miatt a Fővárosi és Pest megyei Egészségbiztosítási Pénztárnak kellett lefolytatni. 

A végrehajtási lappal megküldött iratok alapján a Fővárosi és Pest megyei Egészségbiztosítási Pénztár átiratban kérte a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Egészségbiztosítási Pénztárat a tartozás felülvizsgálatára, mivel a fellelhető iratok alapján B. O. egyéni gazdálkodói biztosítási jogviszonya csak 1992. március 1-jéig állt fenn, ezért tartozása nem lehet, a végrehajtási eljárás kezdeményezése nem megalapozott.

A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Egészségbiztosítási Pénztár a jelzést nem fogadta el, ragaszkodván ahhoz, hogy a megszüntetésről időben bejelentést nem kapott. Mivel B. O. a Pénztár vezetőjének küldött 1998. március 7-én kelt levelében ragaszkodott ahhoz, hogy tevékenysége beszüntetését időben jelezte, valamint kilátásba helyezte, hogy igazát bírósági út igénybevételével is megvédi, ezért az ügy teljes áttekintését követően az igazgatóhelyettes a biztosítási jogviszony 1992. február 29-ei megszüntetéséről döntött, melyről panaszos - késedelmesen - értesítést kapott. 

A vizsgálat eredményeként B. O. folyószámláján nyilvántartott tartozás  törlésre, a végrehajtási eljárás megszüntetésre került. 

A megállapítások alapján a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Egészségbiztosítási Pénztár eljárásával alkotmányos visszásságot okozott az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében foglalt jogbiztonsággal és a 13. §. -ban szabályozott tulajdonhoz való joggal összefüggésben. 

Ajánlást nem teszek, mivel a Pénztár végül is saját hatáskörben rendezte a panaszos ügyét. 

Az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 19. §. (1) bekezdése alapján erről a panaszost e jelentés megküldésével értesítem. 

Budapest, 1998. június 14.

Dr. Polt  Péter