OBH 3223/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindulása

A panaszos kifogásolta, hogy a munkáltatók, ezen belül a közigazgatási szervek is az állásokat teljesen nyilvánosan korbeli, nembeli megkötéssel hirdetik meg. Ezzel a középkorú, 40 éven felüli (zömmel családot eltartó) munkavállalókat is kizárják a foglalkoztatásból. 
Panaszában a Földművelésügyi Minisztérium által kiírt és a MÉM Értesítőben is közzétett pályázatot említette, amely a maximum 35 éves életkort jelölte meg az EU-csatlakozási tárgyalások során jelentkező feladatok ellátására alkalmazni kívánt dolgozó felvételi feltételeként. 
A panaszos több éven keresztül a diplomáciai testület tagjaként dolgozott külföldön, és szerződése lejártakor állást keresett, de a kifogásolt korhatár-előírás őt is kizárta a pályázati lehetőségből, bár a többi feltételnek megfelelt volna. 

Ugyancsak kifogásolta, hogy az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal  (APEH) a felvételre kerülő dolgozó orvosi vizsgálatát írja elő, amelyhez a háziorvostól kérnek adatokat. Az egészségi állapotra vonatkozó adatok (pl. a betegállományban töltött napok száma) alkalmat ad arra, hogy a gyermeke betegsége miatt a munkából inkább kieső kisgyermekes anyát az elhelyezkedéskor hátrányosan megkülönböztessék. A panasz az orvosi titoktartás sérelmét is kifogásolja, amely a háziorvos adatszolgáltatásával megvalósul, még 	akkor is, ha az állásra pályázó az adatszolgáltatáshoz - kényszerhelyzetében - hozzájárult. 

A megállapított tényállás 

A MÉM Értesítő 1998. évi 6, 7. és 10. számában jelent meg olyan pályázati felhívás, amelyben a legmagasabb életkort is meghatározták. Mindhárom esetben az EU-csatlakozási feladatokhoz kapcsolódó munkakör betöltéséről volt szó. Közülük az egyikben pályakezdő, 30 év alatti, regisztrált munkanélküli fiatalembert (junior szakértőnek), a másik két esetben 35 év alatti fiatal szakembert kerestek. A pályázat részletes szakmai és egyéb feltételeket is közölt (kitűnő angol nyelvtudás,  kiemelkedő tárgyaló, fogalmazó és koordinációs-szervező készség, személyi számítógép-felhasználói ismeretek stb.). Az egyik, a panaszos által kifogásolt pályázat határozott időre, az EU-csatlakozási tárgyalások befejezéséig tartó alkalmazásra szólt. 
Az APEH a munkábalépés előtt a munkavállalót orvosi alkalmassági vizsgálatra küldi. Az APEH személyügyi főosztálya rendelkezésünkre bocsátotta az ennek során alkalmazott nyomtatványokat, amelyek közül az egyik tartalmát kifogásolta a panaszos.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről (Mt.)

5. § (1) A munkaviszonnyal kapcsolatosan tilos hátrányos megkülönböztetést alkalmazni a munkavállalók között nemük, koruk, nemzetiségük, fajuk, származásuk, vallásuk, politikai meggyôzôdésük, munkavállalói érdekképviseleti szervezethez való tartozásuk, vagy ezzel összefüggô tevékenységük, továbbá minden egyéb, a munkaviszonnyal össze nem függô körülmény miatt. Nem minôsül hátrányos megkülönböztetésnek a munka jellegébôl vagy természetébôl egyértelműen következô megkülönböztetés.
MK 97. szám
Nem minôsül hátrányos megkülönböztetésnek a munka jellegébôl vagy természetébôl egyértelműen következô megkülönböztetés, így különösen az alkalmazásnál számba vehetô minden lényeges és jogszerű feltételre alapított megkülönböztetés.

(2) Ha a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megszegésével kapcsolatban vita merül fel, a munkáltatónak kell bizonyítania, hogy eljárása az (1) bekezdésben foglaltakat nem sértette.

Az 1992. évi XXIII. törvény a köztisztviselők jogállásáról (az 1997. évi CI. törvénnyel megállapított, 1998. szeptember 1-én hatályba lépett szöveg)

10. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a közigazgatási szerv vezetôi és köztisztviselôi álláshelyének megüresedésérôl - a közigazgatási államtitkári, helyettes államtitkári beosztást kivéve - 15 napon belül a belügyminiszter által meghatározott rendben tájékoztatást küld a Belügyminisztériumnak, feltéve, ha e határidôn belül az üres álláshelyet nem tölti be. A Belügyminisztérium a megüresedett álláshelyet hivatalos lapjában rendszeresen közzéteszi.
(2) Ha a köztisztviselôi állás betöltésére a munkáltatói jogkör gyakorlója pályázatot ír ki, vagy a pályázat kiírását jogszabály kötelezôvé teszi, a pályázati kiírásnak a pályázat elnyeréséhez szükséges valamennyi feltételt és a pályázat elbírálásának határidejét tartalmaznia kell.
(3) A pályázati felhívást a Belügyminisztérium hivatalos lapjában is közzé kell tenni. A pályázati kiírásnak a pályázat elnyeréséhez szükséges valamennyi feltételt tartalmaznia kell. A pályázat benyújtására meghatározott idô a pályázati felhívás megjelenésétôl számított 15 napnál rövidebb nem lehet.
(4) A pályázatok elôzetes értékelésére a munkáltatói jogkör gyakorlójának döntése alapján legalább háromtagú elôkészítô bizottság (a továbbiakban: bizottság) hozható létre. Bizottság létrehozása esetén az elôkészítésbe a közigazgatási szervnél működô munkavállalói érdek-képviseleti szerv képviselôjét is be lehet vonni.
(5) A pályázatokról - a (4) bekezdésben meghatározott esetben - az elôkészítô bizottság által felállított rangsor figyelembevételével - egyéb esetben anélkül - a benyújtásra elôírt határidôt követô 30 napon belül - testület esetében a következô ülésen - a munkáltatói jogkör gyakorlója dönt. Kinevezni csak azt a köztisztviselôt lehet, aki a pályázati eljárásban részt vett és a pályázati feltételeknek megfelelt.
(6) A pályázat eredményérôl a pályázókat haladéktalanul, de legkésôbb 8 napon belül írásban kell tájékoztatni. Az eredménytelenül pályázóknak az értesítéssel egyidejűleg a teljes pályázati anyagukat vissza kell küldeni. A benyújtott pályázat tartalma a pályázat elbírálásában résztvevôkön, valamint a 63. § (1) bekezdésében meghatározott betekintésre jogosultakon kívül csak a pályázó beleegyezésével közölhetô harmadik személlyel.

64/A. § (1) A Kormány ellenôrzi - a belügyminiszter, és a fôvárosi, megyei közigazgatási hivatalok vezetôinek közreműködésével - a közszolgálati jogszabályok végrehajtását. Ennek keretében a belügyminiszter javaslatára évente meghatározza a vizsgálati tárgyköröket (célvizsgálat), valamint a vizsgálat alá vont 1. § (1) bekezdésében meghatározott szerveket (a továbbiakban: vizsgált szervek). A célvizsgálatot a belügyminiszter folytatja le, amelynek tapasztalatairól a Kormányt évente tájékoztatja.
(2) A belügyminiszter jogosult - a cél- és témavizsgálatok keretében - a központi közigazgatási szerveknél:
a) a munkáltatói intézkedést tartalmazó iratokba betekinteni,
b) jogszabálysértés esetén intézkedést kezdeményezni a közigazgatási szerv vezetôjénél vagy - vita esetén - annak felettes szervénél,
c) fegyelmi vagy kártérítési eljárást kezdeményezni.
(3) A (2) bekezdés b)-c) pontjában meghatározott esetekben a közigazgatási szerv vezetôje köteles a belügyminiszter megkeresését érdemben megvizsgálni, és saját intézkedésérôl vagy annak mellôzése okáról a belügyminisztert - a megkereséstôl számított 30 napon belül - tájékoztatni.
(4) A (2) bekezdésbe nem tartozó vizsgált szervekkel kapcsolatos ellenôrzési jogkört a belügyminiszter koordinálásával a fôvárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetôje gyakorolja.

1996. évi LXXV. törvény a munkaügyi ellenőrzésről

3. § (1) A munkaügyi ellenôrzés kiterjed
b) a Munka Törvénykönyvérôl szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 5. § (1) bekezdésében meghatározott hátrányos megkülönböztetés tilalmának betartására.
(2) A munkaügyi ellenôrzést a felügyelô hivatalból, az (1) bekezdés b), h), i), j) pontjaiban foglalt esetekben, valamint az e) pontban a munkabérnek a kollektív szerzôdésben rögzített mértéke tekintetében bejelentésre folytatja le.
7. § (1) Az ellenôrzést lefolytató felügyelô írásbeli javaslata alapján az illetékes megyei (fôvárosi) felügyelôség vezetôje a foglalkoztatóval szemben munkaügyi bírság kiszabására jogosult, ha a 3. § (1) bekezdésében foglaltak megsértése több munkavállalót érint. Munkaügyi bírság e feltétel hiányában is kiszabható a 3. § (1) bekezdésének b), h), i), j) pontjaiban foglaltak megsértése esetén.
(3) A munkaügyi bírság mértéke
a) az elsô alkalommal, egy jogszabályi rendelkezés megsértése esetén 50 000 Ft-tól 1 000 000 Ft-ig terjedhet.

17/1968. (IV.14.) Korm.rendelet az egyes szabálysértésekről

75. § (1) Az a foglalkoztató, aki
a) a munkavállaló alkalmazását nemre, korra, nemzetiségre, fajra, származásra, vallásra, politikai meggyôzôdésre, munkavállalói érdekképviseleti szervezethez való tartozásra, vagy ezzel összefüggô tevékenységre való tekintettel, továbbá minden egyéb, a munkaviszonnyal össze nem függô körülmény miatt jogellenesen megtagadja,
b) a munkavállalók között az a) pontban foglaltak miatt hátrányos megkülönböztetést alkalmaz ötvenezer forintig terjedô pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatti eljárás - az általános eljárási szabályok által megállapított keretben - a munkabiztonsági és munkaügyi felügyelô, illetôleg a munkaügyi felügyelô, valamint a bányahatóság hatáskörébe is tartozik.

76. § (1) Az a foglalkoztató, aki egy munkavállaló tekintetében
a) a munkaviszony létesítésére vagy megszüntetésére,
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás - az általános eljárási szabályok által megállapított keretben - a munkabiztonsági és munkaügyi felügyelô, illetôleg a munkaügyi felügyelô, valamint a bányahatóság hatáskörébe is tartozik.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szabálysértés miatt az eljárás - az általános eljárási szabályok által megállapított keretben - az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat hatáskörébe is tartozik. A közegészségügyi felügyelô helyszíni bírságot szabhat ki.

33/1998. (VI.24.) NM rendelet a munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmassági orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről 

15. § (1) A munkáltatónak írásban kell meghatároznia
a) a munkaköri alkalmassági vizsgálatok rendjét, valamint a vizsgálatokkal kapcsolatos feladatait;
(3) A munkáltató köteles
a) munkába lépés elôtt valamennyi munkavállalót, a munkahely, munkakör megváltoztatása elôtt pedig a 4. § (1) bekezdés b) pontjába tartozó munkavállalót elôzetes vizsgálatra küldeni.

16. § Az a munkavállaló, tanuló, hallgató, munkanélküli, aki az elôzetes, idôszakos, soron kívüli munkaköri, szakmai, illetve munkát végzô személy, aki az elôzetes, soron kívüli személyi higiénés alkalmassági vizsgálaton nem vett részt, vagy alkalmatlan minôsítést kapott, az adott munkakörben nem foglalkoztatható, szakmai képzésben nem részesíthetô, a munkaterületen nem foglalkoztatható, tevékenységet nem folytathat.

Az érintett alkotmányos jog

- A hátrányos megkülönböztetés tilalma (Alkotmány 70/A. § (1) bek.)
- A munkához való jog (Alkotmány 70/B.§ (1) bek.) 

A vizsgálat megállapításai

1.) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint a panaszos alkotmányos jogaival összefüggő sérelmet vagy annak közvetlen veszélyeztetését abban az esetben vizsgálhatom, ha az valamely hatóság, államigazgatási szerv (ilyen a minisztérium is) határozata (intézkedése) miatt következett be. A minisztériumnak a köztisztviselői állás betöltésével kapcsolatos intézkedése (a pályázat kiírása) a munkáltató jogkör gyakorlása körébe tartozik, tehát nem hatósági jellegű ügy, ezért a pályázat tartalmát hatáskör hiányában érdemben nem vizsgálhattam. 

Ugyanez a hatásköri korlátozás érvényesül a munkaköri egészségügyi alkalmassági vizsgálat miatt tett panasz esetén is. 

Az idézett jogszabályokból az egyébként megállapítható, hogy a munkáltatónak jogszabályban előírt joga és kötelessége az alkalmassági vizsgálat elvégeztetése. Az adatkezelés alkotmányossága, jogszerűsége tárgyában tett panaszát az adatvédelmi biztoshoz továbbítottam. 

2.) Tekintettel arra, hogy a panaszos nem a konkrét esetben való fellépést kívánta, hanem a sérelmes gyakorlat megszüntetését, továbbá, hogy az 1992. évi XXIII. törvény  1997. évi módosítása (a 64/A. §) lehetővé teszi a közszolgálati jogszabályok végrehajtásának a kormány által történő ellenőrzését, kezdeményezem a belügyminiszternél, hogy a jövő évi vizsgálati feladatok között határozzák meg az Mt. 5. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés érvényesülését a pályázatok kiírásánál. 

Budapest, 1998. szeptember 30.

Gönczöl Katalin