OBH 3218/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása:

A panaszos azért kért segítséget, mert a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság felesége által az önkormányzatnál tévedésből aláírt nyilatkozata alapján, a rendszeres szociális járadékához, eltartott gyermekei után megállapított "növelés" folyósítását megszüntette. A hibás nyilatkozatot (mely a házaspár különélését igazolta) időközben visszavonták, ezért kéri az eltartott gyermekei után járó "növelés" újra folyósítását.

Érintett alkotmányos jogok:

Szociális biztonsághoz való jog (Alkotmány 70/E. §)

Alkalmazott jogszabályok:

8/1983. (VI.29.) EüM-PM, valamint az azt módosító 66/1997. (XII.29.) NM-PM együttes rendelet a megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról.

Megállapított tényállás:

A panaszos 1994. január 1-jétől rendszeres szociális járadékban részesül, melyet a 707-65012-2 törzsszámon a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság folyósít. A megállapításkor hatályos 8/1983. (VI.29.) EüM-PM együttes rendelet 25/A. §-a alapján az eltartott gyermekei után "növelés" került megállapításra és folyósításra.

A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 1997. május 09-én kelt határozatával 1997. május 31-ével Olga (1982) utónevű gyermek után, 1997. június 23-án kelt határozatával Róbert (1978) utónevű gyermek után megszüntette a "növelés" folyósítását 1997. január hó végével. A panaszos terhére Olga után 1994. május 01-jétől - 1997. május hó végéig és Róbert után 1995. február 01-jétől - 1997. január hó végéig jogalap nélkül felvett összesen 183.450 Ft-ra tartozást írt elő.

A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 1998. február 05-én kelt módosító határozatával a tartozás összegét 31.350 Ft-ra csökkentette a már levont 3.150 Ft figyelembevételével (Róbert 1996. szeptember 01-jétől - 1997. január 31-ig és Olga 1996. szeptember 01-jétől - 1997. május 31-ig).

A határozatok ellen a panaszos határidőben fellebbezett arra hivatkozással, hogy gyermekeit háztartásában eltartja, ezért kéri a "növelés" folyósítását.

Fellebbezése alapján a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság módosító határozatát jogalap tekintetében hatályában fenntartotta, a következő okok miatt:
A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Egészségbiztosítási Pénztárhoz a panaszos felesége 1996. évben családi pótlék igénybejelentést nyújtott be, melyben úgy nyilatkozott, hogy 1994. január 01-jétől külön él férjétől - külön lakásban - és Olga (1982), Tamás (1985) és Róbert (1978) utónevű gyermekeit háztartásában eltartja.
A panaszos felesége részére a Pénztár megállapította és folyósította az egyedülállókra vonatkozó magasabb összegű családi pótlékot.

Az 1997. december 1-jén kelt, a panaszos lakóhelye szerinti polgármesteri hivatalban jegyzőkönyvben a panaszos és felesége úgy nyilatkozott, hogy a házasságkötésük óta, azaz 1969. március 8-tól jelenleg is folyamatosan közös háztartásban élnek és a gyermekeket is közös háztartásban nevelik. 1998. augusztus 16-án kelt büntetőjogi nyilatkozata szerint a feleség megerősítette az 1997. december 1-jén kelt jegyzőkönyvben foglaltakat, mely szerint a különélés és az arra vonatkozó 1994. január 1-jei dátumot tévedésből jegyezte a családi pótlék igénybejelentésre, mivel férjétől soha nem élt külön. Jelenleg a feleség részére folyósítanak családi pótlékot Tamás (beteg), Róbert (beteg) és Olga (középiskolás) gyermekek után - nem egyedülállókra vonatkozó - havi 20.900 Ft összegben. A korábban jogtalanul felvett összeget visszafizették. 

Fentiek alapján a panaszos "növelésre" jogosult, melyet a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság az 1998. december 18-án kelt határozata alapján folyósít.

A vizsgálat megállapította, hogy az Alkotmány 70/E. § (1)-(2) bekezdésében védett szociális biztonsággal összefüggésben visszásságot nem okoz, ha a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a korábban hatályos jogszabály alapján a szociális járadékkal az eltartott gyermekek után megállapított "növelés" folyósítását - a panaszos feleségének a jogosultságot kizáró nyilatkozata miatt - megszünteti.

Budapest, 1999. május 6.

Gönczöl Katalin