OBH 3171/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása
	Panaszos beadványa szerint családi házukat bűncselekményre utaló körülmények között elveszítették. Az ingatlan vagy annak értéke visszaszerzéséhez kérte hivatalunk segítségét.
	A panasz és mellékletei alapján felmerült a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja. Ezért vizsgálatot rendeltem el és tekintettel arra, hogy a panasz olyan adatot is tartalmazott, mely bűncselekmény elkövetésének gyanújára utalt, a beadványt megküldtem a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének. A főkapitányt felkértem, hogy tájékoztasson a panaszban foglaltak alapján tett intézkedéseiről.

Érintett alkotmányos jogok
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § /1/ bek.).

A vizsgálat megállapításai
	A panasz és mellékletei alapján megállapítottam, hogy a beadványban foglaltak kivizsgálására, vagyis arra, hogy segítséget nyújtsak a panaszosnak családi házuk vagy annak értéke visszaszerzéséhez, nincs hatásköröm. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  (továbbiakban: Obtv.) 16. §. (1) bekezdése alapján ugyanis az országgyűlési biztoshoz valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos joggal összefüggő sérelem vagy ennek közvetlen veszélye esetén lehet fordulni. Ilyen esetekben is feltétel az, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket a panaszos már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A panaszos beadványa ezeknek a feltételeknek nem felelt meg, az országgyűlési biztos pedig nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy - mint az a panaszból kiderült - a panaszos kölcsönügylete érvényességét vagy érvénytelenségét, illetve annak következményét vizsgálja. 
	Tekintettel azonban arra, hogy a panasz tartalmazott olyan adatot is, melynek alapján felmerült bűncselekmény elkövetésének gyanúja, a beadványt áttettem a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjéhez.
	A főkapitány megkeresésem alapján vizsgálatot folytatott. Arról tájékoztatott, hogy a panaszos 1993. május 6-án kölcsönszerződést kötött egy budapesti lakossal. A kölcsönszerződés szerint a panaszos 1.300.000 Ft-ot vett át a kölcsönadótól. A szerződésben a felek rögzítették azt is, hogy a panaszos mint kölcsönvevő vételi jogot biztosít volt férjével közös tulajdonú családi házukra a kölcsönadónak. A szerződést a panaszos volt férje is aláírta. A vételi jogot a földhivatal - a szerződés alapján - az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte. A szerződésben a kölcsönvevő vállalta, hogy a kölcsön összegét a szerződés aláírásától számított három hónapon belül visszafizeti. Ezt azonban elmulasztotta. Ezért a kölcsönadó - a kölcsönszerződésben rögzített megállapodásra is tekintettel - kérte a földhivataltól tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba való rögzítését. Vételi jog címen a kölcsönadó tulajdonjogának bejegyzése megtörtént. Ezt követően a panaszos és volt férje keresetet nyújtott be a bíróságon a kölcsönszerződés érvénytelenítése iránt. Keresetükben azt kérték, hogy a bíróság állítsa vissza az eredeti állapotot. Az ügyben a Budai Központi Kerületi Bíróság 6. P. XI. 22343/1994. számon, 1995. március 30-án tárgyalást tartott. Annak során a felek jogi képviselői kérték az eljárás szüneteltetését, mivel lehetőséget láttak a megegyezésre. A felek - a törvényes határidőn, hat hónapon belül - nem kérték az eljárás folytatását, ezért a bíróság 1995. október 9-én a pert megszüntette. A megszüntető végzés ellen egyik fél sem fellebbezett, a határozat jogerős lett.
	A Pest megyei főkapitány vizsgálata során nem állapított meg olyan adatot, tényt, amely a bűncselekmény gyanúját megerősítette, illetve a bűncselekmény alapos gyanúja fennállását megalapozta volna. A főkapitány úgy foglalt állást, hogy a panaszos és volt férje közös tulajdonát képező ingatlan elidegenítésével kapcsolatos eljárás szabályszerű volt.
	A főkapitány válaszát elfogadtam. Megállapítottam, hogy a panasz további vizsgálatára azért sincs hatásköröm, mert az Obtv. 29. §. (1) bekezdés f) pontja szerint nem tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe a bíróságok tevékenységének kivizsgálása, illetve ilyen vizsgálat kezdeményezése.
	Összességében az ügyben az Obtv-ben megjelölt és az országgyűlési biztos fellépését lehetővé tevő alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. A vizsgálatot befejeztem. Megállapításaim azonban nem érintik a panaszos azon jogát, hogy a szóban forgó házingatlan forgalmi értéke és a kölcsönszerződésben rögzített kölcsön összegének különbözetéből származó esetleges, jogosnak vélt kárigényét a bíróság előtt új perben érvényesítse.

Budapest, 2000. április 11.

Gönczöl Katalin