OBH 3049/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző. dr. Haraszti Katalin

A vizsgálat megindulása:
	Egy kongói állampolgárságú személy (a továbbiakban: panaszos) azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához mert, bár tudomása szerint nem magyar állampolgár, mégis több alkalommal kapott választási értesítőt, sőt még katonai behívót is. Arról, hogy valamely kizárólag a magyar állampolgárokat terhelő kötelezettség elmulasztása miatt sérelem érte volna, beadványában a panaszos nem tett említést, mindössze annak kiderítését kérte az országgyűlési biztostól, hogy ő magyar állampolgár-e vagy sem.

A megállapított tényállás:
	Eljárása soránt az országgyűlési biztos - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 18. § (3) bekezdése alapján - kezdeményezte, hogy a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetője vizsgálja meg a panaszban foglaltakat és megállapításairól tájékoztassa őt. 
	A vizsgálat adatai szerint a panaszos egyetemi tanulmányok végzése céljából 1983-ban érkezett Magyarországra. A panaszos 1989-ben egy magyar állampolgárral házasságot kötött, majd 1990-ben gyermeke született. A panaszos 1991-ben kérelmezte a magyar állampolgárság megszerzését. A honosítási eljárásban közreműködő anyakönyvvezető az állami népességnyilvántartásról szóló 1986. évi 10. tvr vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően intézkedett a panaszos magyar állampolgárkénti nyilvántartásba vételének előkészítéséről. Az anyakönyvvezető intézkedése eredményeként az Állami Népességnyilvántartó Hivatal 1991. július 12-én a panaszost - tévesen - magyar állampolgárként nyilvántartásba vette. A panaszos honosítási kérelmét a köztársasági elnök 1993. augusztus 25-én kelt döntésével elutasította, amiről a Belügyminisztérium Állampolgársági Főosztálya írásban értesítette.
	A panaszos 1992-ben bevándorlási engedélyt kért és kapott, ezért őt az Állami Népességnyilvántartó Hivatal bevándorolt külföldi állampolgárként is nyilvántartásba vette.
	Az országgyűlési biztos által kezdeményezett vizsgálat megállapításainak eredményeként a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetője hivatalból intézkedett arról, hogy panaszos adatait a magyar állampolgárok személyi adat-és lakcím nyilvántartásából töröljék. A tévesen nyilvántartott adatok törléséről a panaszost írásban értesítették.

A vizsgált alkotmányos jog:
	- A jogállamhoz, illetve az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog: " A Magyar köztársaság független, demokratikus jogállam". /Alkotmány 2. § (1) bekezdése/;
	- A kérelem előterjesztéséhez való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé". /Alkotmány 64. §/.
Az alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló  1993. évi LIX. törvény
1. § Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának (a továbbiakban: országgyűlési biztos) feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen [Alkotmány 32/B. § (1) bek.].
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. tv.
11. § (1) A belügyminiszter az érintett kérelmére állampolgársági bizonyítványban igazolja a magyar állampolgárság fennállását, megszűnését, illetőleg azt, hogy a bizonyítványban megjelölt személy nem magyar állampolgár.
 (3) Az állampolgársági bizonyítvány ténymegállapítása ellen az érdekelt fél, a törvényes képviselő, az ügyész, valamint a gyámhatóság a Fővárosi Bíróságnál keresetet indíthat.
12. § Az igazságszolgáltatási, a bűnüldöző, az idegenrendészeti, a nemzetbiztonsági, a katonai igazgatási szervek, a jegyző (főjegyző), a közjegyző, valamint a konzuli és külföldi hatóság, továbbá más hatóság, illetőleg állami szerv megkeresésére a belügyminiszter megállapítja az ügyfél magyar állampolgárságának fennállását, megszűnését vagy azt, hogy az ügyfél nem magyar állampolgár.
13. § (1) Az állampolgárság megszerzése iránti kérelmet, továbbá az állampolgárságról lemondó nyilatkozatot, valamint az állampolgársági bizonyítvány kiadására irányuló kérelmet (a továbbiakban: állampolgársági kérelem) magyar nyelven, az e célra rendszeresített nyomtatványon, személyesen kell benyújtani a kérelmező lakóhelye szerint illetékes települési - fővárosban a kerületi - önkormányzat polgármesteri hivatala anyakönyvvezetőjéhez, a külföldön élő kérelmező esetében az illetékes magyar konzulhoz.
(2) A kérelmet az anyakönyvvezető nyolc napon belül, a konzul az átvételtől számított első diplomáciai postával köteles felterjeszteni a belügyminiszterhez.

A vizsgálat megállapításai:
	Az Alkotmány 32/B. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, vagy kivizsgáltassa és orvoslásuk érdekében általános, vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. 
	Az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztosnak az alkotmányos visszásság megállapítására irányuló vizsgálatát megelőzően meg kell vizsgálnia, hogy a panaszos a hatóság vagy közszolgáltató kifogásolt döntésével, eljárásával, vagy mulasztásával okozott sérelem orvoslása érdekében rendelkezésére álló jogorvoslatott már kimerítette-e, illetve jogorvoslati lehetőség van-e.
	A panaszos által kifogásolt katonai behívó, illetve az országgyűlési választásokon való részvételről szóló értesítő postázása az Állami Népességnyilvántartó Hivatal munkatársa által elkövetett - a magyar állampolgárok személyi adat-és lakcím nyilvántartásába történő - téves  adatrögzítés következménye, amelynek eredményeként a panaszost a tényleges jogi statusától eltérően tartották nyilván és a katonai behívó kiküldésével olyan kötelezettség teljesítésére kapott felszólítást, amely őt nem terheli. A téves adatkezelés a kizárólag magyar állampolgárokat terhelő kötelezettségek teljesítésének elmulasztásával összefüggő szankciók alkalmazása következtében beálló esetleges joghátrány miatt veszélyeztette az  Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerinti jogállamisághoz, illetve az ebből eredő jogbiztonsághoz való alkotmányos jog érvényesülését. Figyelemmel arra, hogy az országgyűlési biztos által kezdeményezett vizsgálat eredményeként a Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetője hivatalból intézkedett a panaszos adatainak törléséről és erről a panaszost is értesítette, ebben a vonatkozásban ajánlást nem teszek.
	A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi  LV. tv. 11. § (1) bekezdése, illetve az említett törvény 12. §-a értelmében a magyar állampolgárság fennállásának, illetve annak megállapítása, hogy az érintett személy nem magyar állampolgár a belügyminiszter hatáskörébe tartozik. A magyar állampolgárság megállapítását mind az érintett személy, mind 1993. évi  LV. tv. 12. §-ában felsorolt szervek, így például  a katonai igazgatási szervek, vagy a jegyzők is kezdeményezhetik. A rendelkezésemre álló adatok szerint a panaszos sem a belügyminiszternél, sem az őt írásban megkereső katonai igazgatási szervnél, de még a választópolgárok nyilvántartásáért felelős jegyzőnél sem kezdeményezte a magyar állampolgárságának tisztázását.  Figyelemmel arra, hogy a panaszos a magyar állampolgárság fennállásának megállapítását nem kezdeményezte, így az Alkotmány 64. §-ában biztosított kérelem előterjesztéséhez való alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.

Budapest, 2000. augusztus 22.

Gönczöl Katalin