OBH 2921/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása

A  panaszos beadványt nyújtott be az állampolgári jogok  országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy 1996. októbere óta saját háztartásában nevelkedő unokája után az árvaellátást és a családi pótlékot a gyermek apja veszi fel,  a juttatásokat az apa csak kérelemre, hosszas huzavona után adja át neki.

Az ügyben eljáró hatóságoktól a keletkezett iratokat megkértem, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás

A bekért iratanyagokból megállapítottam, hogy a panaszos leánya 1995. szeptemberében elhunyt, halála után gyermekét 1996. márciusáig a panaszos nevelte.

Ezt követően a gyermek apja és a panaszos megállapodtak abban, hogy a gyermeket a továbbiakban az apa neveli. Az apa a szóbeli megállapodás után bíróságtól kérte gyermeke elhelyezésének megváltoztatását, nála való elhelyezését. A bíróság az ügyben megállapította hatáskörének hiányát, a kérelmet az illetékes gyámhatósághoz áttette. A gyámhatóság 1996. október 26-án kelt határozatával megállapította az apa szülői felügyeleti jogának feléledését. 

Ezt az időpontot megelőző napokban a panaszos a gyermek elhelyezését jogellenesen megváltoztatva a kiskorút magával vitte, lakóhelye szerinti illetékes gyámhatóságnál kérte a gyermekelhelyezés megváltoztatását, a gyermek nála való elhelyezését. Illetékességének hiánya miatt ez a gyámhatóság a gyermek lakóhelye szerint illetékes gyámhatósághoz a kérelmet áttette, egyben felhívta a panaszost a gyermek törvényes képviselőjének való átadására. A gyermek lakóhelye szerint illetékes gyámhatóság határozatban kötelezte a panaszost a kiskorú törvényes képviselőjének kiadására, melynek a panaszos nem tett eleget, ezért kiskorú elhelyezésének  megváltoztatása miatt megrovást kapott. 

A gyermek saját kérésére a panaszos gondozásában maradt, 1996. novemberében  az apa kérte, hogy gyermeke elhelyezéséről a bíróság döntsön. Ugyanekkor a másodfokú közigazgatási szerv az első fokon eljáró szervtől az iratokat bekérte, de nem kapta meg, ezért kérelmét 1997. januárjában megismételte. Februárban megkapta a kért iratokat. Márciusban a közigazgatási hivatal utasította az illetékes polgármesteri hivatal jegyzőjét a kiskorú ideiglenes elhelyezésére. 

Áprilisban az ügyészség keresetet nyújtott be a kiskorú elhelyezésének megváltoztatására. Májusban a közigazgatási hivatal ismét utasította az illetékes jegyzőt a kiskorú ideiglenes elhelyezése ügyében az eljárás lefolytatására, melyre júliusban azt a választ kapta, hogy a gyermek-elhelyezési per folyamatban van. A kiskorúnak a panaszosnál való  ideiglenes elhelyezéséről a beküldött iratok között nem találtam határozatot.
.
A beküldött feladóvevény másolatok szerint az apa a gyermek után járó ellátásokat 1996. novemberében és decemberében, 1997. februárja és júliusa között a panaszos címére feladta. 1998. márciusában az apa úgy nyilatkozott, hogy a panaszos címére rendszeresen küldi a gyermek után járó pénzt.

A Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnak a panaszos jelezte, hogy a kiskorú az ő háztartásában nevelkedik. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 1997. júniusában kérte az illetékes gyámhatóságot tájékoztassák arról, kinek folyósítsák az árvajáradékot. A válasz megérkezéséig az árvajáradék folyósítását felfüggesztették, majd miután a gyámhatóságtól azt a választ kapták, hogy a gyermek törvényes képviselője az apa, továbbra is neki folyósították az ellátást.

1998. júliusában  jogerőre emelkedett ítéletében a bíróság a gyermeket a panaszosnál helyezte el, a gyámhivatal őt gyámul rendelte ki. A panaszos 1998. májusától kezdve határozat alapján kapja a kiskorú után járó iskoláztatási támogatást és árvajáradékot.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság  Alkotmánya

2 . § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

17. §  A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról  ( hatályos:1995. 07. 04-től 1997. 10.31-ig )

Csjt. 92/A. § (1) Ha a kiskorú testi, értelmi és erkölcsi fejlődése bármilyen okból nincs megfelelően biztosítva, a gyámhatóság - a kiskorú veszélyeztetettségének mértékétől függően - a következő intézkedéseket teheti:

d) azonnali intézkedést igénylő esetben a kiskorút - ideiglenes hatállyal - intézetbe utalja, illetőleg a gyermeket ideiglenesen a különélő másik szülőnél vagy alkalmas más személynél helyezi el, és indokolt esetben pert indít a szülő (szülők) ellen a szülői felügyelet megszüntetése, illetőleg a gyermek elhelyezése iránt;

Csjt. 96. § (1) Nevezett gyám nemlétében a gyámhatóság elsősorban a gyámság ellátására alkalmas rokont, illetőleg a kiskorúval más családi kapcsolatban álló személyt rendel ki gyámul...
(2) Azt a személyt,
b) akinél a bíróság a gyermeket elhelyezte a gyermek gyámjául kell rendelni ( jelenleg is hatályos )

51/1986. (XI. 26.) MT rendelet
a kiskorúakról való állami gondoskodásról, valamint a szülő és a gyermek kapcsolattartásának szabályozásáról ( hatályos: 1994.02.01-1997. 10. 31-ig )

10. § (1) A kiskorút a gyámhatóság [Csjt. 92/A. §-a (1) bekezdésének d) pontja], valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága, illetőleg a települési önkormányzat jegyzője a legközelebbi gyermek- és ifjúságvédő intézetbe ideiglenes hatállyal beutalja, ha a kiskorú súlyos veszélyeztetettsége miatt elhelyezése azonnali intézkedést igényel.
(2) Ha a szülői felügyeleti jog megszüntetése nem indokolt, de a kiskorú veszélyeztetettsége ezt szükségessé teszi, a gyámhatóság...b) ideiglenesen a másik szülőnél, illetve más alkalmas személynél helyezi el.

12.§ (1) Ha a szülő veszélyeztető magatartása miatt azonnali intézkedés  szükséges, és van a gyermek nevelésére alkalmas s azt vállaló másik szülő vagy más személy, a gyámhatóság a kiskorút nála ideiglenesen elhelyezi, és pert indít a szülő (szülők) ellen a kiskorú elhelyezése iránt.... 

1990. évi XXV. törvény a családi pótlékról és a családok támogatásáról

T. 1. § (1) Családi pótlékra - amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik - a Magyar Köztársaság területén tartózkodó magyar állampolgár, az állandó tartózkodásra jogosító személyazonosító igazolvánnyal rendelkező bevándorolt, vér szerinti, örökbefogadó és nevelőszülő (a továbbiakban: szülő) jogosult, ha háztartásában gyermeket nevel, és a családnak - az e törvényben foglalt kivételekkel - a tárgyévet megelőző naptári évben az egy főre jutó havi jövedelme az 5. §-ban rögzített jövedelemhatárokat nem haladja meg.

(4) A nevelőszülő vagy a gyám a háztartásában a gyámhatóság döntése alapján elhelyezett gyermek után jogosult családi pótlékra, függetlenül attól, hogy az e törvény szerinti jövedelmi feltételeknek megfelel-e.( hatályos:1998.01.01-től- 12. 31-ig)

1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról ( hatályos 1999.01- től )

9. § (1) Iskoláztatási támogatásra jogosult a szülő, a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő, a
 gyám arra a saját háztartásában neveltgyermekre tekintettel, aki a) tanköteles...

1975. évi II. törvény a társadalombiztosításról  ( hatályos:1997. 06.01-től 12. 31-ig )

T. 70. § (1) Árvaellátásra annak a gyermeke és mostohagyermeke jogosult, aki haláláig az öregségi (rokkantsági) nyugdíjhoz szükséges szolgálati időt megszerezte, vagy öregségi (rokkantsági) nyugdíjasként halt meg. Az örökbefogadott gyermeknek vérszerinti szülője jogán árvaellátás nem jár, kivéve, ha a gyermeket a vérszerinti szülő házastársa fogadta örökbe.

1997. évi LXXXI. törvény a társadalombiztosítási nyugellátásról ( hatályos: 1998. 01.01-től )

Tny. 54. § (1) Árvaellátásra az a gyermek jogosult - ideértve a házasságban vagy az élettársi közösségben együtt élők egy háztartásban közösen nevelt, korábbi házasságból, élettársi együttélésből származó gyermeket is -, akinek szülője haláláig az öregségi, illetve rokkantsági nyugdíjhoz szükséges szolgálati időt megszerezte, vagy öregségi, illetve rokkantsági nyugdíjasként halt meg.

A vizsgálat megállapításai

Az  eljáró gyámhivatal megsértette a panasz keletkezésére okot adó időszakban hatályos jogszabályokat  / 1952. évi IV. tv. 92/A § (1) bek. d. pont, 51/1986. (XI. 26.) Mt. rendelet 10. § (1), (2) és 12. § (1) bekezdése /, amikor a közigazgatási hivatal kétszeri felszólítása ellenére nem helyezte el ideiglenesen a panaszosnál a háztartásában nevelt kiskorú gyermeket. Ezt még a gyermekelhelyezés megváltoztatása iránti kereset benyújtása előtt meg kellett volna tennie. Az intézkedés elmulasztása miatt az ellátást folyósító szervek csak a gyermek törvényes képviselőjének folyósíthatták a gyermek után járó ellátásokat, ezzel a kiskorú szociális biztonsághoz való joga sérült. 

Az apa  nyolc hónapon keresztül bizonyíthatóan feladta a panaszos címére a kiskorút megillető pénzbeli ellátásokat, nyilatkozata szerint ezt követően is gondoskodott gyermeke ellátásáról, de ez a panaszos és az apa egymás közötti rossz viszonya miatt folyamatosan feszültséget okozott közöttük.

A hatóság hallgatása miatt sérült a panaszos jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga.

Azóta a bíróság a gyermeket a panaszosnál elhelyezte, a gyámhatóság helyébe lépő gyámhivatal a jelenleg hatályos családjogi törvény előírása szerint kinevezte őt a gyermek gyámjául, ezzel a panaszos jogosulttá vált a pénzbeli ellátások igénylésére, a kiskorú  szociális biztonsághoz való joga már nem sérül, ezért az üggyel kapcsolatban ajánlással nem kívánok élni.

Felhívom az eljáró gyámhivatal figyelmét, hogy a jövőben fokozottan ügyeljen a mindenkori hatályos  jogszabályi előírások betartására.

Budapest, 2000. május 19.

Gönczöl Katalin