OBH 2895/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: Szepes városrész vízellátása

A panaszosok az Országgyűlési Biztos Hivatalához írott beadványukban kifogásolták, hogy  Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata a Debrecen-Szepes városrészben - a nitrátos helyi víz ellenére - nem biztosít vezetékes ivóvízellátást évek óta. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam.

A tényállás

A panaszosok nevében a településrész önkormányzati képviselője sérelmezte, hogy Debrecen Önkormányzat Közgyűlése törvényi előírás ellenére halogatja a városrészben a vezetékes ivóvíz hálózat kiépítését. Annak költségét az önkormányzati költségvetés tervezése során évente előterjesztették, de azt a Közgyűlés soha nem hagyta jóvá.

Az ügyben megkerestem Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat polgármesterét, és a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztériumot is az álláspontjaik közlése érdekében. Az önkormányzatnak, és a minisztériumnak a megkeresésemre adott válaszából, az önkormányzat bizottsági, és testületi ülésein elhangzottakról készült jegyzőkönyvek, valamint a becsatolt dokumentumok alapján az alábbiakat állapítottam meg. 

Az érintett városrészben a nitrátos víz miatt több újszülöttet, illetve egy-két hónapos csecsemőt kórházi ellátásban kellett részesíteni. A nitrátos ivóvíz - forralás után - a felnőtt lakosságra nem veszélyes. A településrész vízellátását biztosító kutak közül 8 -at az ÁNTSZ 1995-ben megvizsgált, és megállapította, hogy közülük 2 tartalmaz olyan kémiai anyagokat, amelyek miatt az nem alkalmas fogyasztásra, és további 1 bakteriológiai szempontból egészségtelen, de az fertőtlenítéssel ihatóvá tehető.

Szepest egyik oldalról a hulladéklerakó, másikról a szennyvíztisztító, harmadik oldaláról pedig a repülőtér határolja. A lakók feltételezik, hogy a vízminőség romlását is valamelyik beruházás okozta. Panaszolták, hogy az elmúlt években számos olyan intézkedést kellett elszenvedniük, mulasztást eltűrniük amely a lakóterületük elsorvasztására irányul, mint az utak szélesítésének elmaradása, a közlekedés rendezetlensége, az iskolabezárás, az építési lehetőség hiánya annak ellenére, hogy tudomásuk szerint építési tilalom a területre nincs elrendelve. 

A városrész területét érinti a repülőtér kifutópályájának vonala. Az önkormányzat 21/1998.(VII.10.) Kr. számú rendelete a repülőtér és térsége vonatkozásában az ÁRT -t módosította. A reptér privatizációja, és bővítése az önkormányzat stratégiai terveiben szerepel, és ennek érdekében megrendelték a koncepciónak megfelelő Általános Rendezési Tervek elkészítését. Azok várhatóan 1999 őszére fognak elkészülni.

A településrész külterületi lakott területként szerepel az övezeti besorolásban. Az építési eljárásban e szabályokat kell rá alkalmazni. A fentieken kívül ez indokolja, hogy a tanyákra vonatkozó területi előírásoknak nem megfelelő nagyságú telkekre esetleg nem adnak építési engedélyt, ez azonban nem hozható összefüggésbe a település megítélésével, vagy az önkormányzat fejlesztési terveivel.

Az  ügy jogi háttere:

A./ 1949. évi XX. tv. 			A Magyar Köztársaság Alkotmánya 
B./ 1990. évi LXV. tv.		A helyi önkormányzatokról
C./ 1995. évi LVII. tv.		A vízgazdálkodásról
D./ 1997. évi LXXVIII. tv.		Az épített környezet alakításáról és védelméről

Az  alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya 

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme... (4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról...

112. § E törvény 8. § (4) bekezdésében előírt az egészséges ivóvíz ellátásának biztosításáról minden községben legkésőbb az 1990. évben megválasztott helyi önkormányzati képviselő-testület megbízatásának a lejártáig kell gondoskodni.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról

4. § (1) e) A helyi önkormányzati feladatok a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása,

7. § (3) A helyi önkormányzat tulajdonában lévő vizekről és vízilétesítményekről a 9., 10. és 13. §-okban foglaltakra is figyelemmel – a közérdek mértékéig – a központi és az önkormányzati költségvetésben meghatározott, továbbá az elkülönített állami pénzalapokból nyújtott pénzeszközök felhasználásával vagy vízgazdálkodási társulat útján kell gondoskodni. 

36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen a) elhatározza a társulat megalakulását, b) elfogadja a társulat alapszabályát, és c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit. (2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges. (3) A társulat megalakulását szervező bizottság készíti elő.
41. § (1) A társulat a tagok érdekeltségi hozzájárulásából, valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból, továbbá vízitársulat esetén a vállalkozásból származó eredményéből látja el a közcélú feladatait.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről

2. § E törvény alkalmazásában:
26. Településfejlesztési koncepció: a településrendezési tervet megalapozó, az önkormányzati településfejlesztési döntéseket rendszerbe foglaló, önkormányzati határozattal jóváhagyott dokumentum.
27. Településrendezési terv: a településszerkezeti terv, a szabályozási keretterv és a szabályozási terv.
28. Településszerkezeti terv: az a településrendezési terv, amely meghatározza a település alakításának, védelmének lehetőségeit és fejlesztési irányait, ennek megfelelően az egyes területrészek felhasználási módját, a település működéséhez szükséges műszaki infrastruktúra elemeinek a település szerkezetét meghatározó térbeli kialakítását és elrendezését.

9. § (2) A helyi építési szabályzat és a településrendezési tervek kidolgozása során: a) az érintett állampolgárok, szervezetek, érdekképviseleti szervek véleménynyilvánítási lehetőségét biztosítani kell, ennek érdekében a helyben szokásos módon az érintettek tudomására kell hozni kidolgozásuk elhatározását, amelynek keretében aa) meg kell határozni a rendezés alá vont területet, ab) ki kell nyilvánítani általános célját és várható hatását, hogy az érintettek azzal kapcsolatban javaslatokat és észrevételeket tehessenek; b) az államigazgatási szerveket, valamint az érintett települési önkormányzati szerveket az előkészítésbe be kell vonni, hogy állásfoglalásukban ismertessék a település fejlődése és építési rendje szempontjából jelentős terveiket és intézkedéseiket, valamint ezek időbeli lefolyását, továbbá a hatáskörükbe tartozó kérdésekben a jogszabályon alapuló követelményeket; c) az érintett terület lakosságának életkörülményeiben bekövetkező hátrányos következmények elhárítása vagy csökkentése érdekében figyelemmel kell lenni az érintettek értékrendjére, szociális helyzetére, ezek várható változására, továbbá vizsgálni kell a lakosság életkörülményeit és igényeit.

20. § (1) A településrendezési feladatok megvalósítása, továbbá a természeti, környezeti veszélyeztetettség megelőzése érdekében az érintett területre változtatási, telekalakítási, illetőleg építési tilalom rendelhető el.

21. § (1) A helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv előkészítésének időszakára az érintett területre a települési önkormányzat rendelettel változtatási tilalmat írhat elő. (2) A változtatási tilalom - ha az azt elrendelő önkormányzati rendelet másként nem rendelkezik - három év eltelte után megszűnik. Ha az elrendelés feltétele továbbra is fennáll, a tilalom határideje legfeljebb egy esetben egy évvel meghosszabbítható.

22. § (1) A változtatási tilalom alá eső területen telket alakítani, új építményt létesíteni, meglévő építményt átalakítani, bővíteni, továbbá elbontani, illetőleg más értéknövelő változtatást az életveszély elhárításán kívül végrehajtani nem szabad.

30. § (1) Ha valamely településrendezési intézkedés következtében az ingatlan korábbi rendeltetését, használati módját meg kell változtatni és ebből a tulajdonosnak, haszonélvezőnek kára származik, a tulajdonost, haszonélvezőt kártalanítás illeti meg. (2) A kártalanítás összege az ingatlannak a korábbi rendeltetése szerint megállapítható értéke és a rendeltetésmódosítás eredményeként az ingatlan új forgalmi értéke közötti különbözet.
(3) Ha az ingatlan rendeltetését a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv valamely később megvalósítandó közérdekű célban határozza meg, és ez a tulajdonosi és építési jogokat korlátozza, a tulajdonos a közérdekű cél kedvezményezettjétől, illetőleg ennek hiányában a települési önkormányzattól követelheti az ingatlan megvételét. Ha a megvételre vonatkozó megállapodás az erre irányuló kérelemtől számított három éven belül nem jön létre, az ingatlant ki kell sajátítani. (4) Ha az ingatlan korábbi rendeltetéséhez fűződő jogok keletkezésétől számított három éven belül kerül sor e jogok megváltoztatására vagy megszüntetésére, a kártalanítás azonnal követelhető. (5) Ha a három évnél hosszabb tilalom alá eső - a tilalom elrendelése előtt felosztható, illetőleg beépíthető - ingatlant nem sajátították ki, vagy a tulajdonos nem kap csereingatlant, vagy pedig a tilalmat időközben nem szüntetik meg, három év eltelte után a tulajdonos részére a negyedik évtől kezdődően - kérelmére - évenként korlátozási kártalanítást kell fizetni. Ez a fizetési kötelezettség a természeti veszélyeztetettségből eredő kár megelőzése, továbbá a tulajdonos érdekeinek védelme céljából elrendelt tilalom esetére nem vonatkozik. Védett terület, építmény vagy egyedi érték védelme érdekében elrendelt tilalom esetén a fizetési kötelezettségre az erre vonatkozó külön jogszabályok az irányadók.(6) A korlátozási kártalanítás évi mértéke a használat, illetőleg a hasznosítás lehetőségének a korlátozásából eredő kár összegének arányos része, legfeljebb azonban az ingatlan mindenkori forgalmi értékének 5%-a. Az évenként kifizetett kártalanítás az ingatlan kisajátítása esetén a kisajátítási kártalanításba, csereingatlan adása esetén pedig annak értékébe nem számítható be. (7) A korlátozási kártalanítást az köteles megfizetni, akinek az érdekében a településrendezési intézkedés történt. (8) A korlátozási kártalanítási eljárást az ingatlan fekvése szerint illetékes megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője folytatja le a kisajátítási kártalanítás szabályai szerint, az e törvényben meghatározott eltérésekkel.

A vizsgálat megállapításai:

Az Ötv. -ben meghatározott közszolgáltatások fogalmát és az egyes feladatkörök tartalmát, mélységét más törvények szabályozzák. Az Ötv. 112. §-a az egészséges ivóvíz ellátásának biztosítása az 1990. évben megválasztott helyi önkormányzati képviselő-testület megbízatásának a lejártáig szabott határidőt. 

Az ivóvíz fogalmát a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. tv. melléklete a következők szerint határozza meg: ivóvíz a rendszeres emberi fogyasztásra alkalmas, a fizikai, a kémiai, a bakteriológiai, a toxikológiai és radiológiai határértékeknek megfelelő víz. 

Az egészséges ivóvíz ellátásának biztosítására vonatkozó előírás nem jelenti tehát a vezetékesvíz kiépítésének automatikus kötelezettségét. Az 1995-ben végzett vizsgálatok igazolták, hogy egyes kutak vize az egészségügyi határértéket meghaladó kémiai anyagokat tartalmaz, de azt nem, hogy a településen ne lenne egészséges ivóvíz. A kórházi zárójelentések egy része ugyan az ÁNTSZ vizsgálat előtt keletkezett, de csatoltak 1997-es zárójelentést is, amely igazolta, hogy egyes csecsemőknél a nitrátos víz okozott megbetegedést. 

Az önkormányzat köteles intézkedni a település lakosságának egészséges vízzel történő ellátására. Ennek azonban több módja van, ilyen a lajtoskocsival történő rendszeres vízszállítás, esetleg a palackozott, vagy "zacskósvíz" árusításának megszervezése. Ezek a módszerek azonban csak rövid távon alkalmazhatók, ezért indokolt annak a kérdésnek az eldöntése, hogy az önkormányzat hosszabb távon milyen megoldást képzel el. Az ivóvíz vezeték kiépítése az egyik lehetséges megoldás, amelyről azonban az önkormányzat évek óta nem döntött. 
Az önkormányzatnak a megkeresésemre adott válaszából megállapítottam, hogy a Szepes-városrészként, vagy Szepes-tanyaként is nevezett településrész külterületnek minősül, ezért a vezetékes ivóvízhálózat kiépítéséhez az önkormányzat központi támogatásra nem tarthat igény. Az önkormányzatnak az 1998-ban módosított Általános Rendezési Terve Szepessel úgy számol, mint egy olyan területtel, amely "nem éri meg, hogy fejlesszék". A városrész területét szeli a repülőtér kifutópályájának meghosszabbított vonala, ahol a repülőgépek még rendkívül alacsonyan szállnak. Az önkormányzat 21/1998.(VII.10.) Kr. számú rendelete a repülőtér és térsége vonatkozásában az ÁRT-t úgy módosította, hogy a 60 dB-t meghaladó zajterheléssel érintet területre a mindenkori tulajdonosnak az érintett ingatlanrészek tulajdonjogának megszerzését, és az ott lévő ingatlanok lakáskénti használatának megszüntetését írta elő 2001. december 31-ig. 

A reptér bővítése, a kifutópálya tényleges meghosszabbítása merőlegesen szelné a településrész utcáját. A reptér privatizációja, és bővítése az önkormányzat stratégiai terveiben szerepel, és ennek érdekében befektetőkkel is tárgyalt. Megrendelték a koncepciónak megfelelő Általános Rendezési Tervek elkészítését, azok várhatóan 1999 őszére fognak elkészülni, azt követően megkezdik az egyeztetéseket, a szakmai konzultációkat, és a lakossági fórumokon történő tájékoztatásokat. Az önkormányzat közgyűlése csak akkor fogja tárgyalni az ÁRT rendeleti elfogadását, ha valamennyi érintett lehetőséget kapott a vélemény nyilvánításra.

Az ÁRT koncepciója a városrész egy részének felszámolását irányozza elő, ami a lakosságnak az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való jogát érinti. A (2) bekezdés kimondja, hogy "Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet."

A közforgalmú reptér bővítése minősülhet közérdeknek függetlenül attól, hogy az köztulajdonban, vagy magántulajdonban van, ezért abban az esetben, ha a lakástulajdonosokkal a reptér tulajdonosa nem tudna polgári jogi megállapodást kötni, úgy lehetősége van - teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett - a tulajdon kisajátítását kérni.

Az Általános Rendezési Tervek elfogadásával kapcsolatos garanciális szabályok biztosítják az érintett terület lakóinak az iratbetekintés, és vélemény nyilvánítás jogát. Az önkormányzat a terveket, azok elkészültét követően, de annak testületi tárgyalása előtt lakossági fórumon fogja ismertetni. Azokban, a panaszban nem részletezett egyedi ügyekben, ahol a tulajdonosok nem kaptak építési engedélyt, felmerül az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 30. §-a alapján a korlátozási kártalanítás lehetősége.

A vízvezeték kiépítésének elmaradása önmagában tehát nem okoz jogsértést, és ha az önkormányzat az egészséges ivóvízellátást - egyéni igények alapján - más módon biztosítja, úgy alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság nem keletkezik. A vizsgálatot a panaszolt mulasztás tekintetében alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntettem.

A panaszban foglaltakon túl azonban megállapítottam, hogy a település lakosságának egészséges vízzel történő ellátása érdekében az önkormányzat nem tett meg minden tőle elvárható intézkedést, és ezzel az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal kapcsolatban visszásságot okozott.  

A visszásság orvoslására a következő ajánlást teszem.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § -ban biztosított jogommal élve felkérem az önkormányzat polgármesterét, hogy méresse fel a Szepes városrész kútjainak vízminőségét, és szükség esetén az egészségre ártalmas vizű kutak ártalmatlanítása, vagy lezárása iránt intézkedjék. Amennyiben a szakértői vizsgálat az állapítaná meg, hogy nem minden háztartás rendelkezik egészséges ivóvizet szolgáltató kúttal, úgy az Ötv. 8. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettsége alapján  intézkedjen megfelelő közkutak kijelöléséről, és az ivóvíz minőségének folyamatos ellenőrzéséről, illetve szükség esetén palackozott, vagy "zacskósvíz" biztosításáról.

Álláspontjáról, és a megtett intézkedésekről szíveskedjék 30 napon belül tájékoztatni.

Budapest, 1999. június 18.

Gönczöl Katalin