OBH 2885/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása

Panaszosok 1998. április 27-én kelt levelükkel fordultak Hivatalunkhoz. Panaszukban a Szegedi Orvostudományi Egyetem (SZOTE) területén veszélyes hulladék égetőmű megépítése ellen tiltakoznak, környezetükre károsnak ítélik, és életkörülményeik romlásától tartanak. Nehezményezik, hogy a telepítés ügyében nem kérdezték meg a környező közösséget. Úgy ítélik, hogy az égetőmű megépítése miatt lakásaik értéke csökkent.

A vizsgálat során felmerült alkotmányos visszásságok gyanúja:

- jogbiztonság sérelme [Alkotmány 2. § (1) bek.]:
"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

- jogorvoslathoz való jog megsértése [Alkotmány 57. § (5) bek.]:
"A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

- egészséges környezethez való jog megsértése [Alkotmány 18. §]:
"A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez."

Jogszabályi háttér

- 1957. évi IV. tv. az államigazgatási eljárás szabályairól
- 1964. évi III. tv. az építésügyről
- 12/1986. (XII.30.) ÉVM. rendelet az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról
- 1976. II. tv. az emberi környezet védelméről
- 86/1993. (VI.4.) Korm. rendelet egyes tevékenységek környezeti hatás vizsgálatának
  átmeneti szabályozásáról
- 1995. évi LIII. tv. a környezet védelmének általános szabályairól
- 152/1995. (XII.12.) Korm. rendelet a környezeti hatásvizsgálat elvégzéséhez kötött
   tevékenységek köréről és az ezzel kapcsolatos hatósági eljárás részletes szabályairól
- 4/1984. (II.7.) OVH rendelkezés a csatornabírságról
- 11/1991. (V.16.) KTM rendelet a hulladékégetés technológiai kibocsátási határértékeinek és
  az azok alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról
- 12/1983. (V.12.) EüM. rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról

A vizsgálat megállapításai

Panaszosok a SZOTE környezetében lakók, de ingatlanaik nem közvetlenül határosak az egyetemi klinika telkével, amelyen az égetőmű létesül.

Az égetőmű létesítésének szükségessége a nyolcvanas évek végétől napirenden volt, az előkészítés munkálatai már akkor megkezdődtek. Az 1993-95. között folyó előkészítésben négy területet vizsgáltak a keletkező kórházi-klinikai veszélyes hulladék elégetésének legkevésbé káros helyszín-kijelölése szempontjából.

Az előkészítés és környezetvédelmi hatósági engedélyeztetés idején hatályban volt rendeletek megfelelően környezeti hatástanulmány készült. A hatástanulmány a négy helyszín közül környezetvédelmi szempontból a legkevésbé károsnak a SZOTE területére való telepítést jelölte meg. A tanulmányt, a SZOTE mint elsődleges helyszín megjelölésével az Alsó-Tisza Vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség (ATIKÖFE) többszöri szakmai szempontú hiánypótlási, kiegészítési előírása után 1995. április 10-én szakmai egyeztetésre, 1995. május 29-én nyilvános tárgyalásra bocsátotta. 

A nyilvános tárgyalásról a polgármesteri Hivatal a helyi lapban előzetesen értesítette az érdekelteket, a környezeti hatásvizsgálatot a jegyző nyilvános közzététel útján ismertette a lakossággal. A tárgyaláson jelenléti ív és az elhangzottakról jegyzőkönyv készült. A társhatóságok, az önkormányzat vagy a lakosság részéről az égetőműnek a SZOTE  területére való telepítése ellen kifogás nem merült fel, sem a tárgyaláson, sem a kifüggesztés ideje alatt. Ennek alapján az ATIKÖFE az égetőműre a környezetvédelmi hatósági engedélyt 24.569-20/1995. szám alatt megadta. Az eljárás a hatályos jogszabályokban foglaltaknak megfelelt.

Az égetőmű a hatásvizsgálati dokumentációban leírt megoldásokkal, valamint a Környezetvédelmi Felügyelőség által előírt határértékekkel kielégíti a vele szemben támasztható követelményeket, a 11/1991. (V.16.) KTM rendeletben, a 4/1984. (II.7.) OVH rendelkezésben, a 4/1984. (I.23.) EüM. rendeletben előírt határértékeket maradéktalanul teljesíti, illetve teljesítenie kell. 

Az égetőmű elhelyezéséhez építési engedély is szükséges. Szeged város jegyzője (megbízásából a Műszaki Iroda vezetője) 3021725/1996. szám alatt elvi építési engedélyt adott az égetőműre, amelyet a szomszéd Szegedi Paprika RT fellebbezése nyomán a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal úgy változtatott meg, hogy előírta: "az építményt csak a településszerkezeti egységre is kiterjedő rendezési terv alapján szabad elhelyezni:" a fellebbezést egyebekben elutasította.

A Szegedi Paprika RT közigazgatási határozat felülvizsgálatára pert indított, amelyet azonban a Szegedi Városi Bíróság 17.P.23.142/1996/4. számú végzésével megszüntetett, mivel a Paprika RT képviselője nem jelent meg a tárgyaláson, és nem kérte annak távollétében történő megtartását sem.

A rendezési tervet az önkormányzat 1997. május 7-én ismertette nyilvánosan a lakossággal, majd 1997. július 17-i testületi ülésén jóváhagyta, 30/1997. (VII.30.) KGY sz. rendeletével.

A SZOTE kérelmére ezután 1997. augusztus 18-án 3916-4/1997. szám alatt I. fokú 1997. október 1-jén 3329-2/1997. szám alatt II. fokú építési engedély született. Panaszosok sem az I. fokú, sem a II. fokú határozatokról nem értesültek.
Az égetőmű kivitelezése megkezdődött.

A tényállás alapján megállapítható:

Az égetőmű telepítésére vonatkozó döntések három, egymással tárgya és érdekeltjei révén összefüggésben és átfedésben lévő, de önálló eljárás keretében születtek meg. 

Az első a környezetvédelmi hatósági eljárás, amelynek keretében a négy változat közül a SZOTE klinika területére való telepítés mellett döntöttek. Az engedély kiadásának alapjául szolgáló hatástanulmányok, dokumentáció, szakhatósági vizsgálatok és nyilatkozatok alapján a legkedvezőbb környezeti hatású paraméterekkel a SZOTE területén való telepítés rendelkezik. 

Az előírható valamennyi határérték (vízminőség, zaj-rezgés, légszennyezés) teljesíti a jogszabályok által előírt határértékeket. Az égetési technológia során keletkező veszélyes hulladék hetente, zárt tárolóban, az aszódi veszélyes hulladék lerakóba kerül. Az égetőmű kapacitásának 70 %-át adja a klinika veszélyes hulladéka, 30 %-át a szegedi és hódmezővásárhelyi kórházak és néhány orvosi rendelő. Minden más változatban 70 %-nyi veszélyes hulladékot kellene elszállítani a SZOTE-tól, míg ebben 30 %-ot oda. Az égetőműben alkalmazott technológiával a keletkező hő hasznosítható, így a jelenlegi klinikai fűtőműből a légszennyező anyagok kibocsátása csökkenthető.
Az eljárásban a lakosság előírt részvétele biztosított volt, jogorvoslati lehetőségével senki nem élt. 

A második eljárás a város rendezési tervének megváltoztatása, amely 1997. július 17-én megtörtént. Ezen eljárás keretében az önkormányzat testülete arról döntött, hogy a környezetvédelmi hatóság által engedélyezett változatban a város területén, a klinika tömbjében az akkor hatályos Országos Építésügyi Szabályzat övezeti előírásai között az égetőmű, mint épület és mint rendeltetés elhelyezhető-e.

A rendezési terv lakossági ismertetése 1997. május 7-én testületi jóváhagyása 1997. július 17-én megtörtént.

A harmadik eljárás az építési engedélyezés. Miután környezetvédelmi engedély és a rendezési terv rendelkezésre állt, ez az engedélyezés gyakorlatilag annak ellenőrzését jelentette, hogy a megépíteni tervezett épület, berendezés, technológia stb. azonos-e azzal, amelyet a fenti két eljárásban engedélyeztek és az épület megjelenése, műszaki paraméterei stb. megfelelnek-e az építésügyi jogszabályoknak.

Az építési engedélyezésről szóló jogszabályok szerint az engedélyről az építéssel érintett telek közvetlen szomszédait kell értesíteni. A Bánomkert sor, Oldal u. stb. ingatlanai nem közvetlenül szomszédosak a klinika telkével. Ezért az építési engedélyt nem kellett az ottlakóknak megküldeni. 

A nem közvetlen szomszédok az égetőmű telepítésének engedélyezésében a környezetvédelmi engedélyezésben és a rendezési tervről szóló önkormányzat rendelet megalkotása során érintettek. Jogorvoslathoz való jogaikat azon eljárásokban, az azokról rendelkező szabályok szerint gyakorolhatták. Ennek formája a környezetvédelmi engedélyezés során a hatástanulmány fent említett 1995. május 29-i nyilvános tárgyalása volt, a rendezési tervé pedig az 1997. május 7-i lakossági ismertetés.

A három összefüggő eljárásban az állampolgári jogok megsértése nem állapítható meg, ezért ezen ügyben ajánlást nem teszek. 

A Környezetvédelmi Felügyelőség a használatbavételi engedély kiadásakor és a működtetés alatt rendszeresen mérésekkel ellenőrzi a kibocsátási értékeket. Túllépés vagy üzemzavar esetén a működést leállítják. A Felügyelőség panaszosoknak felajánlotta, hogy a mérések elvégzésekor képviseltessék magukat a helyszínen. Amennyiben mindezek mellett panaszosok ingatlanaik értékcsökkenését vélelmezik, káraik bíróság előtt bizonyíthatók és érvényesíthetők.

Budapest, 1998. szeptember 15.

Dr. Polt Péter