OBH 2853/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványukban azt sérelmezték, hogy a XXII. kerületi Polgármesteri Hivatal Műszaki Irodájához /a továbbiakban: Polgármesteri Hivatal/ 1997. április 16-án előterjesztett beadványukra nem történt intézkedés, továbbá választ több, mint egy év elteltével sem kaptak.

Vizsgálatom során a rendelkezésemre bocsátott iratanyag tanulmányozása mellett tájékoztatást kértem az érintett Polgármesteri Hivatal jegyzőjétől a megtett intézkedésekről, illetve a válasz elmaradásának okáról.

A megállapított tényállás

Panaszosok az 1997. április 15-én kelt és a Polgármesteri Hivatalban április 16-án átvett beadványukban arról számoltak be, hogy a megelőző napokban nagy mennyiségű talajt és építési törmeléket szállítottak a lakóházaik fölött lévő közterületre. Kérték a Polgármesteri Hivatalt az álláspontjuk szerint illegális földlerakás megakadályozására. Kérték továbbá azt is, hogy a Hivatal kötelezze a közeli szakközépiskolát a felszíni vízelvezetés megoldására, az odahordott törmelék eltakarítására és talajrendezésre.

Fenti bejelentésre a Polgármesteri Hivatal illetékes irodája helyszíni szemlét tartott, melyen nem tapasztaltak olyan mértékű építési tevékenységet, amely szükségessé tette volna az intézkedést.

Az Építési Műszaki Iroda 1998. március 26-án szerzett tudomást arról, hogy az ingatlanon engedélyhez kötött tereprendezést végeztek, ekkor a munkálatok folytatását azonnal megtiltották. Az építtető 1998. április 21-én az elvégzett tereprendezésre fennmaradási engedély kérelmet nyújtott be, melyhez utólag csatolták a geotechnikai szakvéleményt. A szakvélemény szerint a feltöltés a D-i szomszédságban lévő épületeket és földterületeket nem veszélyezteti, azok használhatóságát nem befolyásolja és azokat az eddiginél nagyobb mennyiségű felszíni vizek nem terhelik.

A lakók 1998. június 24-én kaptak tájékoztatást a Polgármesteri Hivataltól, melyben a jegyző összefoglalta a lakók 1997. áprilisi bejelentése óta történt eseményeket. Kiemelte, hogy a tereprendezés a területhez legközelebb eső lakóházat nem érintette. Hivatkozott az 1998 áprilisában készült légifelvételre, melyen látható, hogy a növényzet az épülettől kb. 30 méteres szakaszon megmaradt, érintetlennek látszik.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 13. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) bekezdése szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
A 17. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt kell készíteni.
A 25. § kimondja, hogy ha az ügyfél a 22. § (1) bekezdése alapján nem idézhető, vagy a közigazgatási szerv az ügyfél megidézését nem tartja szükségesnek, köteles az ügyfelet a tanú és a szakértő meghallgatásáról, a szemléről és a tárgyalásról azzal a tájékoztatással értesíteni, hogy a meghallgatáson (szemlén, tárgyaláson) részt vehet, de megjelenése nem kötelező.
A 31. § (1) bekezdésének b) pontja úgy szól, hogy a tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során helyszíni szemle tartható.

A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény 4. § (1) bekezdése szerint a közérdekű bejelentés olyan körülményre, hibára vagy hiányosságra hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja.
A 10. § (2) bekezdése úgy szól, hogy a közérdekű bejelentéseket, illetőleg javaslatokat általában harminc napon belül el kell bírálni.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 64. §. kimondja, hogy a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai

Panaszosok a lakóhelyük közelében végzett tereprendezés miatt fordultak a Polgármesteri Hivatalhoz. A kialakult állapotot sérelmező beadványukat 1997. április 16-án vették át a Polgármesteri Hivatalban. Panaszosok az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett panaszukban azt sérelmezték, hogy erre a beadványra nem történt intézkedés és választ sem kaptak.

A Polgármesteri Hivatal jegyzőjéhez intézett megkeresésemben, hivatkozva az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdésére, a megtett intézkedésekről és a válasz elmaradásának okáról kértem tájékoztatást.

A Jegyző válaszából az derül ki, hogy a Hivatal a szóban forgó bejelentést követően helyszíni szemlét tartott, mely során nem észleltek olyan mértékű építési tevékenységet, amely intézkedést tett volna szükségessé. A válaszlevélben egyéb észrevétel, vagy megállapítás az 1997. áprilisi bejelentésről nem szerepel.

Az illetékes Ügyészség részére 1998. június 19-én adott tájékoztatásban a Polgármesteri Hivatal jegyzője a következő megállapítást tette: "Az iratanyagban található feljegyzés és fotók  bizonyítják a helyszínen történt megállapításokat, tehát a kb. 1 évvel ezelőtti szemlén nem volt látható oly mértékű beavatkozás, amit levelükben említenek."

Az ügyfél az államigazgatási eljárást többnyire kérelemmel indítja. Kérelmet nyújt be az eljárás későbbi szakaszában is, ha valamilyen intézkedést kér vagy kezdeményez. Az Áe. az ügyfél kérelmét "gyűjtőfogalomként" használja, az ügyfél bejelentését, nyilatkozatát is a kérelemre vonatkozó általános szabályok szerint kell elbírálni.

Az államigazgatási eljárási törvény értelmében értesítést a közigazgatási szerv annak az ügyfélnek köteles küldeni, aki saját maga kezdeményezte az eljárást, illetőleg hivatalból indított eljárásban annak az ügyfélnek, akinek a kötelező megjelenésére nincs szükség és ezért idézést nem küld ki számára. Az értesítésben az ügyfelet a tanú és a szakértő meghallgatásáról, a szemléről és tárgyalásról, annak időpontjáról és helyéről kell értesíteni, hogy ezeken az eljárási cselekményeken részt vehessen. Az ügyfelet az egész államigazgatási eljárás során megilleti a nyilatkozattétel joga, kérdések feltevésének joga, amelyeket csak akkor tud érvényesíteni, ha tudomása van ezeknek az eljárási cselekményeknek a lefolytatásáról, helyéről és idejéről.

A lakók 1997. április 15-én kelt bejelentését követően a Polgármesteri Hivatal munkatársai 1997. április 21-én helyszíni szemlét tartottak. A szemle megtartásáról az ügyfelet értesíteni kell akkor is, ha nem ő a szemletárgy tulajdonosa. A rendelkezésemre álló információk szerint a szemle megtartásáról a bejelentők (az eljárást kezdeményező ügyfelek) értesítése nem történt meg. A helyszíni szemle tapasztalatairól, a hatóság megállapításairól a bejelentők szintén nem kaptak tájékoztatást. A jegyzői válaszlevélhez mellékelt lakókhoz intézett levél 1998. június 24-én, tehát a panasz alapjául szolgáló lakossági bejelentést követően több, mint egy évvel készült. A lakók korábbi tájékoztatásának elmaradását látszik alátámasztani az is, hogy a megkeresésemre adott válaszban - bár a megkeresésben erre kitértem - nincs szó a lakók 1997. április 16-án átvett kérelmének megválaszolásáról vagy akár a válasz elmaradásának okáról.

Az 1997. április 15-én kelt bejelentésre lefolytatott helyszíni szemle érdemi intézkedés ugyan, azonban annak eredményéről tájékoztatni kellett volna a panaszosokat. Hiába vizsgálja ki a lakossági bejelentést a Hivatal, ha az indítványozó állampolgár a vizsgálat eredményéről és végső soron a hatóság álláspontjáról nem értesül.
A hatóságnak a beadvány kivizsgálásán túl, az azt előterjesztő ügyfél tájékoztatása is feladata, annak elmaradása, vagy aránytalan késedelme sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét, továbbá a panaszhoz való jogot, ezáltal alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okoz.

Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a XXII. kerületi Polgármesteri Hivatal jegyzőjét, hogy a jövőben különös gondossággal érvényesítse a korrekt államigazgatási eljárás szabályait, ezen belül az ügyfelek folyamatos tájékoztatását.

Budapest, 1999. február 28.

Dr. Polt Péter