OBH 2822/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindulása:

A panaszos beadványában többek között a Székesfehérvári Rendőrkapitányság eljárását kifogásolta. A panaszos és szomszédjai között évek óta húzódó, több alkalommal tettlegességig fajuló viszály áll fenn.

A panaszos sérelmezte, hogy

1.	1996. július 12-én, szomszédja erőszakos cselekménye miatt tett bejelentésére  írásbeli választ nem kapott, valamint, hogy
2.	1997. szeptember 15-én, ismeretlen tettes ellen tett feljelentése nyomán indított szabálysértési eljárás megszűntetése ellen benyújtott fellebbezését nem bíráltak el.

Az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) alapján, a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó tisztességes eljárás követelményének, valamint a jogorvoslathoz való jog érintettsége miatt indítottam vizsgálatot.

Megkeresésemben kértem az országos rendőrfőkapitányt, hogy saját hatáskörében vizsgálja meg, hogy az első esetben miért nem történt intézkedés a feljelentés alapján; a második esetben pedig miért maradt el a fellebbezés elbírálása.

A vizsgálat megállapításai:

Az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján Hivatalomhoz az fordulhat, akit valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem ért vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Ennek alapján a konkrét ügyben is azt vizsgáltam, hogy a panaszos által tett bejelentések ügyében eljáró szervek okoztak-e a panaszos alkotmányos jogaival összefüggő sérelmet.

1.)
A panaszos 1996. július 12-én feljelentést tett a Székesfehérvári Rendőrkapitányságon, mert a szomszéd fia ráfogta fegyverét, megfenyegette, később pedig elmondta, hogy rá akart lőni, de a fegyver nem működött. A panaszos a bejelentésre írásbeli választ nem kapott, csupán szóban tájékoztatták, hogy az elkövető kiskorú, ezért nem büntethető, a fegyver pedig nem lőfegyver volt. A panaszos beadványához csatolta a szóbeli feljelentésről készült jegyzőkönyv másolatát.

Az országos rendőrfőkapitány megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a Székesfehérvári Rendőrkapitányság nyilvántartása szerint a panaszos nem tett feljelentést 1996. július 12-én.

A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. törvény 125. §-a alapján a feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni, a szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni. A 126. § (1) bekezdése szerint a feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.

 Az országgyűlési biztosok állandó - az Alkotmánybíróság álláspontjával megegyező - gyakorlata, hogy az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményét olyan alkotmányos alapértéknek tekintik, amely minden jogalkalmazót kötelez. A jogbiztonság követeli meg, hogy nemcsak a jogszabályok, de a rájuk alapozott normatív intézkedések egyaránt, világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára (75/1995. (XII. 21.) AB határozat, OBH 7459/96. sz. jelentés). A jogbiztonság követelményének részét képezi a tisztességes eljáráshoz való jog, amelynek garanciáit az eljárási szabályok részletezik, és amely minden hatósági vagy hatósági jellegű intézkedés során megilleti az állampolgárt. Enélkül ugyanis a törvények és más jogszabályok rendelkezései nem juthatnak érvényre. A formális eljárási garanciák megsértése arra vezet, hogy már nem töltik be a rendeltetésüket - nem teszik kiszámíthatóvá a jogintézmények működését.

Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése kimondja, hogy a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

A Székesfehérvári Rendőrkapitányság nem tett eleget a büntető eljárásról szóló törvényben meghatározott azon kötelezettségének, hogy a feljelenés alapján intézkedést tegyen. A határozathozatal elmulasztásával elzárta a panaszost az esetlegesen nyitva álló jogorvoslati lehetőség érvényesítésétől is. A rendőrkapitányság nyilvántartásában nincs nyoma a panaszos által tett feljelentésnek. Megállapítom, hogy a Székesfehérvári Rendőrkapitányság az intézkedés elmulasztásával visszásságot okozott a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben.

2.)
A panaszos 1997. szeptember 15-én ismeretlen tettes lakóháza udvarára robbanószerkezetet dobott, ami működésbe lépett, ezért feljelentést tett a Székesfehérvári Rendőrkapitányságon. A garázdaság szabálysértése miatt indult eljárást, a tettes ismeretlen voltára tekintettel, 1997. október 1-én az 5/135/97.ált. számú határozattal megszűntették. A panaszos a határozatot megfellebbezte, fellebbezését azonban nem bíráltak el.

Az országos rendőrfőkapitány által lefolytatott vizsgálat megállapította, hogy a panaszos az eljárást megszüntető határozat ellen benyújtott fellebbezését, adminisztrációs hiba miatt irattárba helyezték.

A szabálysértésekről 2000. febr. 29-ig az 1968. évi I. törvény rendelkezett. A törvény 68. §-a alapján a szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető, valamint a sértett fellebbezhet.

Megállapítom, hogy a Székesfehérvári Rendőrkapitányság azzal, hogy a panaszos fellebbezésére egyáltalán nem válaszolt, megsértette a szabálysértésekről szóló törvényt és a panaszos tisztességes eljáráshoz való jogával, valamint jogorvoslathoz való jogával összefüggésben visszásságot okozott.

A szabálysértési törvény szerint a cselekmény elkövetésétől számított két év elteltével azonban felelősségre vonásnak nincs helye, ezért ismételt szabálysértési eljárásra nincs lehetőség. A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 122. § a.) pontja szerint pedig elévülés miatt nem indítható fegyelmi eljárás, ha a fegyelemsértés elkövetése óta 1 év, a szabálysértés elkövetése óta 6 hónap eltelt. Ezért fegyelmi eljárás már szintén nem indítható. A feltárt visszásság tehát a konkrét ügyben már nem orvosolható.

Az országos rendőrfőkapitány megkeresésemet követően felhívta a Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság bűnügyi igazgatója figyelmét arra, hogy a jövőben fokozottan legyen figyelemmel arra, hogy "hasonló hiányosságok ne forduljanak elő".

Ajánlás:

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján a feltárt visszásság orvoslására az alábbi ajánlást teszem.

Kérem az országos rendőrfőkapitányt, hogy hívja fel a Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság és a Székesfehérvári Rendőrkapitányság vezetőjének figyelmét a vizsgálat megállapításainak 1.) pontjában feltárt, a Székesfehérvári Rendőrkapitányság által okozott visszásságra és gondoskodjon arról, hogy a jövőben hasonló mulasztás ne fordulhasson elő.

A vizsgálat megállapításainak 2.) pontjában feltárt visszásság orvoslására ajánlást nem teszek, mivel az országos rendőrfőkapitány vizsgálatát követően intézkedett az alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem jövőbeni elkerülésére. 

Budapest, 2000. április 17.

Gönczöl Katalin

Irányadó jogszabályok:

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről (2000. febr. 29-ig hatályos)

A szabálysértés elévülése
10. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetésétől hat hónap eltelt (elévülés).
(2) Ha a szabálysértés azzal valósul meg, hogy az elkövető valamely helyzetet, állapotot nem szüntetett meg, az elévülés mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll.
(3) Ha az elkövetéstől számított hat hónapon belül a cselekmény miatt büntető eljárás indult, később azonban a nyomozó hatóság vagy a bíróság a szabálysértési eljárás lefolytatása végett az ügyet a szabálysértési hatósághoz teszi át, az elévülés újrakezdődik azon a napon, amelyen az áttételt elrendelő határozat a szabálysértési hatósághoz érkezett.
12. § A szabálysértés miatt az elkövető ellen foganatosított eljárási cselekmény az elévülést félbeszakítja. A félbeszakítás napjával az elévülés határideje ismét elkezdődik. A cselekmény elkövetésétől számított két év elteltével azonban felelősségre vonásnak nincs helye.

68. § (1) A szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető, valamint a sértett fellebbezhet. Aki kártérítést kért vagy a kárigényét bejelentette, illetőleg akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a határozat őt érintő része ellen ugyancsak fellebbezéssel élhet.
(3) Fellebbezni a határozat kihirdetésekor vagy a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül lehet. A fellebbezést az első fokú szabálysértési hatóságnál kell benyújtani. Az első fokú szabálysértési hatóság a fellebbezést és az eljárásban keletkezett összes iratot - a fellebbezési határidő leteltétől számított 8 napon belül - felterjesztheti a másodfokú szabálysértési hatósághoz.

1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról

122. § Elévülés miatt nem indítható fegyelmi eljárás, ha
a) a fegyelemsértés elkövetése óta 1 év, a szabálysértés elkövetése óta 6 hónap, vagy
b) az állományilletékes parancsnoknak a fegyelemsértésről való tudomásszerzésétől számított 3 hónap
eltelt.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról

A feljelentés módja
125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) Ha a feljelentést nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságnál tették, a feljelentést az eljárásra jogosult hatósághoz kell áttenni. A halaszthatatlan nyomozási cselekményeket azonban a nyomozó hatóság hatáskör és illetékesség hiányában is köteles elvégezni.
Intézkedések a feljelentés alapján
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.

Jogorvoslat a nyomozás során
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése, valamint a nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt. Csak a sértett élhet panasszal a vádemelés mellőzése miatt.

1994. évi XXXIV. törvény a rendőrségről

(2) A Rendőrség által lefolytatott államigazgatási vagy szabálysértési eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedés elleni panaszt az ügy érdemében hozott, vagy az eljárást megszüntető határozat elleni jogorvoslati kérelemben kell előterjeszteni.
(3) Ha a (2) bekezdésben említett határozat ellen jogorvoslati kérelem előterjesztésére nem kerül sor, az eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedéssel szemben a 93. § rendelkezésének figyelembevételével panasznak van helye.
93. § (1) Ha a rendőri intézkedést követően a 92. § (2) bekezdésében említett eljárás nem indul, a panaszt a sérelem bekövetkezésének napjától számított 8 napon belül az intézkedést foganatosító rendőri szerv vezetőjéhez kell benyújtani. Ha a panaszolt intézkedéssel kapcsolatban a 92. § (1) bekezdés szerinti eljárás indul, a panaszt soron kívül kell elbírálni.
(2) A rendőri szerv vezetője a panasz tárgyában a beérkezéstől számított 8 napon belül indokolt határozattal dönt.
(3) A határozat ellen a panaszos a közléstől számított 8 napon belül a felettes szerv vezetőjénél fellebbezéssel élhet. A felettes szerv a fellebbezés beérkezésétől számított 8 napon belül indokolt határozatában az első fokú határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.