OBH 2610/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:

A panaszos feljelentést tett szomszédja ellen, mert távollétében a tulajdonát képező és a két ingatlant elválasztó kerítést lebontotta, és eltulajdonította.

A rendőrség a nyomozást megszüntette, mert az elkövető személyét az eljárás során nem sikerült tisztázni és az eljárás folytatásától sem volt várható eredmény.

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy panaszjogával élve a területileg illetékes ügyészséghez fordult, ahol ügyében pótnyomozást rendeltek el, majd annak eredménytelensége után az eljárást megszüntették.

Érintett alkotmányos jog:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az ügy jogszabályi háttere:

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény
A nyomozás megszüntetése
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;

148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.

A Magyar Köztársaság ügyészségéről szóló 1972. évi V. törvény
A nyomozás törvényessége feletti felügyelet és az ügyészségi nyomozás.
7. § (2) Az ügyész a nyomozás törvényességének felügyelete során
a) a törvényesség szempontjából felülvizsgálhatja a nyomozó szerveknek a feljelentések tárgyában és a nyomozások során tett intézkedéseit;
c) elbírálja a nyomozás során hozott határozatok ellen, intézkedések és intézkedések elmulasztása miatt előterjesztett panaszokat;
d) nyomozást vagy pótnyomozást rendelhet el;
e) gondoskodik - a törvényben meghatározott feltételek esetén - a nyomozás megtagadásáról vagy megszüntetéséről, vagy pedig az ügyben vádat emel;

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panaszos és német állampolgárságú szomszédja között a telekhatár tekintetében és más ügyben is hosszabb ideje birtokvita van. A panaszos távolléte alatt 1996. október 31. és 1996. november 6. között a két telek elválasztó kerítésnek azt a részét, amelyet a panaszos építtetett és a tulajdonát képezte, ismeretlen személy lebontotta és elvitte. 

A panaszos 1996. november 6-án a Városi Polgármesteri Hivatal igazgatási irodáján szándékos rongálás miatt szabálysértési feljelentést tett. A helyi rendőrség 1996. december 2-án kelt határozatával megszüntette a szabálysértési eljárást, mivel az elkövető személyét nem sikerült tisztázni.

A panaszos az ügyben feljelentést tett a területileg illetékes rendőrségen azzal, hogy csak szomszédját tudja elképzelni a cselekmény elkövetésével.

A helyi rendőrség 1997. május 31-én határozatával a nyomozást megszüntette, mert a nyomozás során nem volt megállapítható, hogy a gyanúsított követte el a bűncselekményt. A feljelentett szomszéd tagadta, hogy ő bontotta el a kerítést, és állításával szemben nem sikerült olyan tanút vagy egyéb adatot felkutatni, amelyek bűnösségére nézve konkrét bizonyítékként felhasználhatók lettek volna.

A panaszos jogi képviselője útján a nyomozás megszüntetése miatt a területileg illetékes Városi Ügyészségnél panasszal élt, és kérte az eljárás folytatását.

Az ügyészség a benyújtott panaszt megvizsgálta, részben megalapozottnak találta, és a nyomozást megszüntető határozat hatályon kívül helyezése mellett az illetékes rendőrkapitányságot a nyomozás továbbfolytatására utasította, egyidejűleg tájékoztatta a panaszost, hogy határozata ellen további panasznak helye nincs. 

Az ügyész határozatának indokolásában előadta, hogy a sértett elmondása szerint a szomszédjához gyakran járt dolgozni a KA-502 B frsz-ú személygépkocsi magyarul is tudó tulajdonosa, akit a bűncselekmény elkövetésekor a helyszínen láttak. Az ügyben ezen személy ellenőrzése és meghallgatása, valamint a sértett által megnevezett személy tanúkénti kihallgatása is szükséges. A sértett által felajánlott újabb bizonyítási lehetőség kimerítését és értékelését követően lehet csak az ügyben megalapozott állásfoglalást kialakítani.

Az ügyészi utasítás után a nyomozás felfüggesztésére került sor, mert a gyanúsított nem jogszabály megszegésével tartózkodott külföldön, majd a nyomozás továbbfolytatását rendelték el, tekintettel arra, hogy a gyanúsított visszatért és ezzel a felfüggesztés oka megszűnt.

Az ügyészi határozatban foglaltak végrehajtása során sem sikerült olyan személyi vagy tárgyi bizonyítékot beszerezni, amely a gyanúsított bűnösségét egyértelműen bizonyította volna. A pótnyomozás adatai alapján sem volt kétséget kizáróan bizonyítható, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, ezért a nyomozást megszüntették. 

A panaszos ez ellen a határozat ellen is panasszal élt az ügyészségnél, ahol panaszát megvizsgálták és elutasították, mert a pótnyomozás során a korábban kihallgatott tanúkon túlmenően újabb tanúkat hallgattak meg, akik az elkövető kilétének megállapításában érdemleges adatot szolgáltatni nem tudtak. A nyomozati anyagokból megállapítható volt, hogy a gyanúsított szomszéd a bűncselekmény időpontjában nem tartózkodott Magyarországon. A bűncselekmény szemtanúját felkutatni nem sikerült.

A panaszos a nyomozás folytatását kérte a területileg illetékes Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályától, ahol ugyancsak megszüntette a panaszos által kérelmére elrendelt nyomozást, mert a nyomozati cselekmények nem vezettek eredményre, a beszerzett adatok alapján nem lehetett megállapítani, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el. A panaszos ez ellen a határozat ellen is panasszal élt az illetékes Városi Ügyészségnél. Miután panaszát megvizsgálták és megállapították, hogy az alaptalan, a panaszt elutasították. Az ügyész határozatának indokolásában kifejtette, hogy a nyomozó hatóság az eljárást bizonyítottság hiányában megszüntette, mert olyan bizonyítékokat nem sikerült beszereznie, amelyek alapján az elkövető kiléte egyértelműen megállapítható lett volna. 

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az eljáró hatóságok minden esetben eleget tettek a panaszos kérelmének, panaszát megvizsgálták pótnyomozást, illetve a nyomozás továbbfolytatását rendelték el, azonban az eljárások során sem sikerült olyan bizonyítékokat beszerezni, amelyek alapján kétséget kizáróan megállapítható lett volna az elkövető kiléte, ezért az Alkotmányban biztosított panaszhoz való jogával kapcsolatos sérelem a panaszost nem érte. 

Budapest, 1999. október 30.

Dr. Polt Péter