OBH 2433/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a települési önkormányzat jegyzőjének a gyámhatósági ügyében folytatott eljárását sérelmezte.
Az ügyben annak megállapítása céljából indult vizsgálat, hogy az érintett hatóság eljárása megfelelt-e a vonatkozó jogszabályok előírásainak.
A vizsgálat megindításával egyidejűleg tájékoztatás céljából megkeresem az érintett települési önkormányzat jegyzőjét.

A megállapított tényállás

A panaszosnak házasságon kívül született gyermeke 1997-ben. Mivel a gyermek édesapját nem nevezte meg, képzelt személyt jegyeztek be az anyakönyvbe. Később azonban úgy döntött, hogy rendezi a gyermek családjogi helyzetét és a Miskolc Megyei Gyámhivataltól az illetékes eljáró szerv vonatkozásában kapott tájékoztatás alapján 1998. február 25. napján megjelent a mezőcsáti polgármesteri hivatalban.
A hivatalban azt a tájékoztatást kapta, hogy az érintett településnek még nincs ügyintézője, ezzel egyidejűleg átvették tőle a gyermek anyakönyvi kivonatát azzal, hogy amennyiben megérkezik az illetékes előadó, majd annak átadják, illetve ha két héten belül nem jelentkezik az új munkatársuk, akkor a hivatal ügyintézői eljárnak az ügyben.
Mivel a panaszos 1998. április 1-jéig kérelmére választ nem kapott, személyesen megjelent a polgármesteri hivatalban, ahol azt a tájékoztatást kapta, hogy a hivatal mindezidáig az ügyben nem járt el, de az illetékes ügyintézőt már kijelölték és az iratokat a későbbiekben számára átadják.
A panaszos 1998. május 6. napjáig az illetékes gyámhivataltól választ nem kapott.
A mezőcsáti önkormányzat jegyzője megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a panaszos gyámhivataluknál érdeklődés céljából jelent meg, de írásbeli kérelmet nem nyújtott be. Az eljáró ügyintéző az anyát beidézte és a gyermek családi jogállásának rendezése jelenleg folyamatban van.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény vonatkozó szabályai a következők:
2.§ (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
13.§ (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
17.§ (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni.
(2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, a jegyzőkönyv készítésének helyét és idejét, a meghallgatott személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét, a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetést, továbbá az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat, végül - írásban készült jegyzőkönyv esetén - a meghallgatott személy, a köztisztviselő és a jegyzőkönyvvezető aláírását.
(3) A szóbeli kérelemről nem kell jegyzőkönyvet készíteni, ha a közigazgatási szerv a kérelmet azonnal teljesíti, és az ügy elintézésére vonatkozó szabályok szerint elegendő a teljesítést az iratra feljegyezni vagy a nyilvántartásba bevezetni.
(4) Az (1) bekezdésben felsorolt eljárási cselekményekről feljegyzést kell készíteni, ha jegyzőkönyv nem készül. A feljegyzés a (2) bekezdésben meghatározott adatokat és a nyilatkozatok lényegét tartalmazza.
27.§ (1) Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell.
(2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje  hátrány.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény, a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2.§ (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57.§ (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai

Vizsgálatom megállapította, hogy a mezőcsáti polgármesteri hivatal azon eljárása, amelynek során a hivatalban személyesen megjelent panaszos ügyfél szóbeli kérelmét nem jegyzőkönyvezte, a jogairól és kötelességeiről nem tájékoztatta, megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény vonatkozó szabályait. Mivel az ügyfél a hatóság hallgatása folytán jogorvoslati lehetőségével sem élhetett, az eljárási szsabálysértés sértette a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét, valamint a jogorvoslathoz való alkotmányos jog sérelmével is járt.
Az alkotmányos visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Felkérem Mezőcsát Önkormányzatának jegyzőjét, hogy hivatalában intézkedjen a panaszos kérelmének a törvényes határidőn belüli elintéséről, valamint a jövőben gondoskodjon arról, hogy a hivatalban szóban előterjesztett kérelmek, panaszok tárgyában az ügyfelek a kellő tájékoztatást megkapják és a határozott szóbeli kérelemről a hivatal dolgozói - az Áe. szabályainak megfelelően, az azonnali teljesítés esetét kivéve - jegyzőkönyvet készítsenek.

Budapest, 1998. október 26.

Dr. Polt Péter