OBH 2238/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult hozzám, mert 1997. július 4-én elkövetett ittas vezetés szabálysértés miatt a Debreceni Rendőrkapitányság 18.000 forint pénzbírságot szabott ki és 4 hónapra bevonta a jogosítványát. A jogosítvány visszaadását utánképzésen való részvételhez kötötte. Vezetői engedélye A, B és C kategóriájú - munkavállalásra jogosító - volt, a visszavonás valamennyi kategóriát érintette. Sérelmezte az utánképzésre kötelezést és azt, hogy a visszavonás nem csak a B kategóriára vonatkozott, amellyel a szabálysértést elkövette. 
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól
4. § (1) Járművet az vezethet, aki
a) a jármű vezetésére jogszabályban meghatározott, érvényes engedéllyel rendelkezik, és a jármű vezetésétől eltiltva nincs;
b) a jármű biztonságos vezetésére képes állapotban van, továbbá
c) a vezetési képességre hátrányosan ható szer befolyása alatt nem áll, és szervezetében nincs szeszes ital fogyasztásából származó alkohol.
1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
4. § A szabálysértést az elkövetése idején hatályban volt jogszabály szerint kell elbírálni, kivéve, ha az elbíráláskor hatályban levő jogszabály az elkövető számára kedvezőbb megítélést eredményez.   
70. § (1) Ha felettes államigazgatási szerv a felügyeleti jogának gyakorlása során megállapítja, hogy az alárendelt szervnek a szabálysértés miatt hozott határozata vagy intézkedése jogszabály rendelkezésébe ütközik, a törvénysértést orvosolja. Ennek során a határozatot (intézkedést) az elkövető terhére nem módosíthatja, a szabálysértési eljárás törvénysértő megszüntetése esetén azonban - a határozat jogerőre emelkedésétől, illetőleg az intézkedés megtételétől számított hat hónapon belül - új eljárást rendelhet el.    
75. § A szabálysértés miatt kiszabott pénzbírság - ideértve az elzárásra átváltoztatott pénzbírságot is -, valamint az elkobzás alá eső dolog értékének megfelelő összeg végrehajtását méltányosságból részben vagy teljesen mellőzheti, az elkobzott dolgot visszaadhatja:
a) annak a települési önkormányzatnak a képviselőtestülete, amelynek a jegyzője az ügyben első fokon eljárt;
b) a felügyeletet ellátó miniszter, országos hatáskörű szerv vezetője, ha az ügyben más szabálysértési hatóság járt el.     
15/1980. (BK.9.) BM utasítás a szabálysértési jogszabályok végrehajtásáról.
116. A jogerősen kiszabott büntetés elengedésére vagy mérséklésére, illetőleg az elkobzott dolog visszaadására, avagy a közúti közlekedési igazgatási intézkedés mellőzésére, vagy időtartamának mérséklésére irányuló kérelem elbírálása a Rendészeti Osztály hatáskörébe tartozik.     

Sztv. 116/A. § (1) Aki
a) gépi meghajtású járművet úgy vezet, hogy szervezetében szeszes ital fogyasztásából származó alkohol van, vagy a jármű vezetését ilyen személynek engedi át,
b) nem gépi meghajtású járművet szeszes italtól befolyásolt állapotban vezet vagy hajt,
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a rendőrség, valamint - közúti határátkelőhelyen - a Határőrség helyszíni bírságot szabhat ki, és a külön jogszabályban meghatározott közlekedés- igazgatási intézkedést is megteheti.
1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
Tv. 18. §(4) Utánképzésre kell kötelezni azt a járművezetőt
a) akinek a vezetői engedélyét közlekedési bűncselekmény vagy szabálysértés miatt visszavonták, annak visszaadása előtt, illetőleg
b) aki sorozatosan megszegte a közúti forgalomra vonatkozó szabályokat és emiatt a szabálysértési hatóság - határozatban - szabálysértési bírsággal sújtotta.
(1998. február 14-ig hatályos szöveg. Módosította az 1997. évi CXLVI. törvény 66. § (1) bekezdése.)  
Tv. 18. § (4) Utánképzésen kell részt vennie annak a gépjárművezetőnek,
a) akit a bíróság közlekedési bűncselekmény miatt a közúti járművezetéstől eltiltott, vagy
b) akinek a vezetői engedélyét a szabálysértési hatóság közlekedési szabálysértés miatt hozott határozata alapján legalább hat hónapra visszavonta. (1998. február 15-től hatályos szöveg.) 
139/1991. (X. 29.) Korm. rendelet a közúti járművezetők utánképzéséről
2. § (1) Az utánképzésre kötelezett az utánképzésre a kötelezés okát tartalmazó hatósági értesítéssel a területi közlekedési felügyeletnél jelentkezhet, ahol az utánképzés programjának egyéniesített meghatározása céljából feltáró foglalkozáson vesz részt. A feltárás során alkalmazható módszereket a 3. számú melléklet tartalmazza.
(2) A feltáró foglalkozás eredményétől függően a területi közlekedési felügyelet az utánképzésre kötelezett számára azt a programot jelöli ki, amely a feltárt hiányosságok megszüntetésére a legmegfelelőbb. Az utánképzés programját, az egyes programok tartalmát, időtartamát és a módszereket az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) Az utánképzést a jelentkezéstől számított 60 napon belül be kell fejezni.
1. számú melléklet a 139/1991. (X. 29.) Korm. rendelethez
Az egyes utánképzési programok tartalma, időtartama, módszerei, végzésének személyi és tárgyi feltételei
I. program
A közlekedési képzettség hiányosságainak megszüntetésére irányuló elméleti foglalkozás
A program időtartama: 6 óra, amelyet két foglalkozásra elosztva kell megtartani.
II. program
A közlekedési képzettség, kultúra és magatartás hiányosságainak és hibáinak megszüntetését célzó járművezetési gyakorlati foglalkozás
A program időtartama: 7 óra, amelyet négy foglalkozásra elosztva kell megtartani.
III. program
A közlekedési szabályok megtartását célzó foglalkozás
A program időtartama: 12 óra, amelyet két foglalkozásra elosztva kell megtartani.   
V. program
Az "enyhén ittas vezetők" foglalkozása
Jogi és egészségügyi ismeretközlés, valamint csoportos témacentrikus beszélgetés, pszichológiai-behavior (viselkedés) terápiás elemek.
Alkalmazásának célja: célra irányuló részleges módosítás. A program az I., a II. vagy a III. programmal együtt, annak kiegészítéseként határozható meg a kötelezett számára.
A program időtartama: 7 óra.
A foglalkozásvezető az Utánképzési Foglalkozásvezetői Névjegyzékben e program végzésére minősített foglalkozásvezető.
6. számú melléklet a 139/1991. (X. 29.) Korm. rendelethez
Az utánképzés díjai és a díjfizetés módja
1. Az utánképzési foglalkozások - beleértve a feltáró programot és az esetleges vizsgát is - egy órájának díja
a) elméleti jellegű (I., III-VII.) program esetében - a külön jogszabályban meghatározott - közúti járművezetői pótvizsgadíj ötszöröse;   
20/1990. (VIII. 6.) BM rendelet a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról
A vezetői engedély visszavonása
5. § (1) A rendőrhatóság a vezetői engedélyt visszavonja, ha
d) a járművezető ellen ittas vezetés miatt szabálysértési eljárás indult, a szabálysértési eljárás jogerős befejezéséig;
48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról
16. § (1) A rendőr a vezetői engedélyt a helyszínen elveszi, ha
b) a jármű vezetője ittas vezetés szabálysértés vagy ittas járművezetés bűncselekmény (Btk. 188. §) elkövetésével gyanúsítható,
17. § (1) A rendőrhatóság a vezetői engedélyt visszavonja:
b) a 16. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott bűncselekmények esetén a büntetőeljárás jogerős befejezéséig, de legfeljebb 1 évre; a 16. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott szabálysértés elkövetése esetén a szabálysértési eljárás jogerős befejezéséig, de legfeljebb 6 hónapra,
c) ha a járművezető a külön jogszabály alapján elrendelt utánképzésen nem vett részt, az utánképzésen való részvétel igazolásáig,
(2) A szabálysértési hatóság - amennyiben a szabálysértési tényállást megállapító jogszabály az e rendeletben meghatározott közlekedési igazgatási intézkedés alkalmazását is lehetővé teszi - 1 hónaptól 1 évig terjedő időtartamra elrendelheti a vezetői engedély, illetve egy vagy több kategóriára, járműfajtára vonatkozó jogosultság visszavonását.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja esetén az ügyben eljáró ügyészség vagy a bíróság, illetőleg a szabálysértési hatóság kezdeményezésére a rendőrhatóság a vezetői engedélyt a határidő letelte előtt is visszaadja, illetve annak visszavonásától eltekint.   

Megállapított tényállás:        
	E. L. panaszos 1997. július 4-én délután Bozsok határátkelőhelyen, személygépkocsival kívánt kilépni Ausztria felé. A határ átlépése előtt, a párszáz méterre lévő Imperiál sörözőben egy pohár sört fogyasztott, abban a hiszemben, hogy Ausztriában ilyen csekély mennyiségű alkohol fogyasztása még megengedett. Az átléptetést végző határőr tiszthelyettes észlelte, hogy a panaszos szeszesitalt fogyasztott, ezért rendőri intézkedést kért és visszatartotta a panaszost a helyszínen. A határállomásra érkező rendőr igazoltatta a panaszost, majd alkoholszondás ellenőrzést végzett. Az alkoholszonda elszíneződött, ennek alapján a rendőr megállapította, hogy a reagens elszíneződése kb. 0,6 ezrelék alkoholszintnek felel meg. E. L. elismerte, hogy szeszesitalt fogyasztott, ezért a rendőr ittas vezetés szabálysértése miatt feljelentette.
	A szabálysértési eljárást az elkövető lakóhelye szerinti Debreceni Rendőrkapitányság folytatta le. A Debreceni Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya 1997. július 31-én kelt határozatával E. L. vezetői engedélyét a szabálysértési eljárás jogerős befejezéséig visszavonta. E. L. 1997. augusztus 14-én a jogosítványát leadta.
	A Debreceni Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya - mint I. fokú szabálysértési hatóság - 1997. október 3-án tartott szabálysértési tárgyalást követően - a panaszost 18.000 forint pénzbírsággal sújtotta és a vezetői engedélyét 4 hónap időtartamra visszavonta. A visszavonás kezdő időpontját az engedély leadásától, 1997. augusztus 14-től kezdődően állapították meg. A határozat tartalmazta, hogy a hatályos jogszabályok alapján  (1988. évi I. törvény 18. § (4) bek. a) pont, valamint a 139/1991. (X.29.) Korm. r.) a panaszos a visszavonás lejárta után is csak abban az esetben kaphatja vissza a vezetői engedélyt, ha részt vesz a közúti járművezetők utánképzésén. A panaszos a tárgyaláson elmondta, hogy a gépkocsivezetés az egyetlen munkalehetősége, a megélhetése függ tőle. Jogosítványa bevonása óta munkanélküli, 9200 forint jövedelempótló segélyből él. A bírság befizetésére a pénzt összegyűjtötte, de a jogosítványát szeretné minél előbb visszakapni.
	A II. fokú szabálysértési hatóság 1997. október 28-án a panaszos fellebbezését elutasította. A panaszos 1997. december 30-án méltányossági kérelemmel fordult az országos rendőr-főkapitányhoz. Kérelmében előadta, hogy munkanélküliként az utánképzés költségeit nem tudja kifizetni. Kifogásolta azt is, hogy a vele szemben eljáró hatóság nem csak meghatározott járműkategória vezetésétől tiltotta el, illetve ezzel kapcsolatban nem kapta meg a szükséges felvilágosítást. Álláspontja szerint a szabálysértést személygépkocsival követte el, ezért a B kategóriájú járművek vezetésétől való eltiltást elfogadja. Vezetői engedélye a B járműkategória mellett a C kategóriára - tehergépjármű vezetésére - is érvényes volt, ezért azzal munkát vállalhatott volna. Az ORFK Igazgatásrendészeti Főosztálya 1998. február 27-én kelt határozatában a kérelmet elutasította, mivel a panaszos indokai ellenére az Sztv. 75. §-ában biztosított méltányos elbírálást nem tartotta alkalmazhatónak. 
	     
A vizsgálat megállapításai:
	A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányságtól beszerzett szabálysértési iratok és a hivatkozott jogszabályok alapján a következőket állapítottam meg:
	A szabálysértési hatóság az ittas vezetés szabálysértés elbírálása alkalmával a külön jogszabályban meghatározott közlekedési igazgatási intézkedést is megteheti. E jogszabályi felhatalmazás alapján a szabálysértési hatóságnak lehetősége van arra, hogy a közlekedési szabálysértés megállapítása esetén határozatában a BM rendeletben szabályozott vezetői engedély visszavonásáról rendelkezzék. A vezetői engedély visszavonása nem szabálysértési büntetés, hanem igazgatásrendészeti intézkedés, melyről a szabálysértési hatóság a büntetéssel egyidejűleg hoz határozatot. E határozat alapján a BM rendeletben foglaltaknak megfelelően hoz a rendőrhatóság közigazgatási határozatot, melynek végrehajtása az 1957. évi IV. tv. (Áe.) szabályai szerint történik.
	Ezekben az eljárásokban a szabálysértési határozatban hozott közigazgatási intézkedés bírósági felülvizsgálata sem kizárt, kivéve, ha az elkövető a közigazgatási intézkedést azért támadja, mert a szabálysértés elkövetését vitatja. Az ügyben eljáró hatóságok egyike sem tájékoztatta a panaszost erről a jogorvoslati lehetőségről.
	A panaszos a szabálysértés elkövetését elismerte, a pénzbírságot befizette, de az utánképzés több tízezer forintos költségeit már nem tudta előteremteni a részére megállapított jövedelempótló segélyből.
	A szabálysértés elkövetése és elbírálása idején hatályos jogszabályok alapján a szabálysértési hatóság jogszerűen járt el a határozatának meghozatalánál. A közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló, 1997-ben még hatályos 20/1990. (VIII. 6.) BM rendelet csak a vezetői engedély visszavonását tette lehetővé, nem rendelkezett arról, hogy a rendőrhatóság szabálysértési ügyben egyes járműkategóriára vonatkozóan is alkalmazhatja a közlekedési igazgatási intézkedést. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 18. §(4) bekezdésének ebben az időben hatályos rendelkezése ugyanakkor kötelezően előírta a vezetői engedély visszaadása előtt az utánképzésen való részvételt.
	Mindezekre tekintettel az I. és II. fokú szabálysértési hatóságok 1997-ben hozott határozatai jogszerűek voltak.
	1998-ban új helyzet alakult ki. Január 1-én hatályba lépett a 48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról és az 1997. évi CXLVI. törvény 66. § (1) bekezdése 1998. február 15-i hatállyal módosította az 1988. évi I. törvény 18. § (4) bekezdését. A törvény szerint ekkor már az utánképzésre kötelezés csak a vezetői engedély legalább hat hónapos időtartamú visszavonása esetén volt elrendelhető. A BM rendelet 17. §-a lehetővé tette azt is, hogy a rendőrhatóság egy vagy több kategóriára, járműfajtára rendelhesse el a visszavonást, ahogyan azt a panaszos a felülvizsgálati kérelmében kérte. A megváltozott rendelkezések alapján a panaszos - akinek a vezetői engedélyét négy hónapra vonták vissza - már nem lett volna kötelezhető az utánképzésen való részvételre.
	A felettes szerv számára nem jelenthetett volna akadályt a határozat megváltoztatása, megsemmisítése ha a felülvizsgálat alá vett határozat ugyan a meghozatalának időpontjában nem volt jogszabálysértő, de az adott ügyre vonatkozó jogi szabályozás utóbbi megváltozása folytán a határozat hatályban tartása  jogszerűtlen volt. 
	A panaszos felülvizsgálati kérelmének elbírálásakor már a számára kedvezőbb elbírálást lehetővé tevő jogszabályok voltak hatályban. Az ORFK Igazgatásrendészeti Főosztály Rendészeti Osztálya mérlegelési jogkörében úgy foglalt állást, hogy a panaszos ügyében az Sztv. 75. §-ában biztosított méltányos elbírálást a felhozott indokok ellenére sem tartja alkalmazhatónak, ugyanakkor nem vette figyelembe a panaszos kérelmének kedvezőbb elbírálására alkalmas jogszabályi változásokat. A hatóság mérlegelés körében hozott döntésének célszerűségi vagy igazságossági szempontú felülvizsgálatára az országgyűlési biztosnak nincs kompetenciája. A mérlegelési jogkör azonban nem korlátlan. Alkotmányossági probléma akkor merül fel a mérlegeléssel összefüggésben, ha az alkotmányos elveket vagy jogokat sérti. A vizsgált ügyben ilyen jogsérelem nem merült fel, de a hatóság döntése aránytalanul nehéz helyzetbe hozta az eljárás során végig jogkövető magatartást tanúsító panaszost.
   
	A fentiek alapján az ügyben alkotmányos visszásság nem állapítható meg, de az ügy összes körülményeire, valamint a panaszos helyzetére tekintettel felkérem az Országos Rendőr-főkapitányt, hogy vizsgálja meg az egyedi méltányosság alkalmazásának lehetőségét.   
	
Budapest, 1998. október

Gönczöl Katalin