OBH 2214/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

	A Budapest VII. kerületi Hernád u. 46. szám alatti Kísérleti Általános Iskola ügyében 1998. április 15-én már készült részjelentés és ajánlás, melyben a megállapított alkotmányos visszásság orvoslását kezdeményeztem. 
	Egyidejűleg megkerestem a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalát, annak megvizsgálására, hogy a Közgyűlés kifogásolt határozata milyen döntést takar. Amennyiben a döntés az iskola megszüntetését tartalmazza, úgy annak megállapítását kértem, hogy a Közgyűlésen született szavazati arány megfelel-e a minősített többség jogszabályi előírásainak.

A megállapított tényállás

	A részjelentést követően 1998. április 17-én érkezett válasz Budapest Főváros Főpolgármester-helyettesétől, melyben a korábbi döntés megerősítéséről és fenntartásáról kaptam tájékoztatást. Tekintettel arra, hogy a részjelentést megelőzően megkereséssel fordultam a Főpolgármester-helyetteshez, így tisztázandó kérdés volt, hogy az anyag a megkeresésre adott válasz, vagy már a részjelentés ajánlására való reagálásként fogalmazódott meg. A telefonon történt egyeztetés eredménye az volt, hogy a 14-309/1998. számú, és 1998. április 15-ei keltezésű levél még a megkeresésre küldött válasz, majd ezt követően érkezik az ajánlásra született álláspont. A részjelentés Budapest Főpolgármesterének, Dr. Demszky Gábor titkárságán ugyancsak ezen a napon, tehát 1998. április 15-én került átadásra, ezért is volt feltételezhető, hogy a Főpolgármester-helyettestől a korábbi megkeresésre adott válasza érkezett a jelzett napon. A Fővárosi Önkormányzat részéről ezt követően 1998. június 23-án érkezett anyag, ugyancsak az előbb jelzett számon, melyet az ügyosztályvezető küldött. A levél arról számol be, az intézmény további oktatási célú és az iskolában felgyülemlett oktatási tapasztalatok hasznosítására irányuló javaslat elkészítéséhez szükséges szakmai vizsgálat és oktatáspolitikai elemzés elvégzésére a Fővárosi Pedagógiai Intézetet kérték fel. Az Intézet elkészítette a vizsgálati tervet és a vizsgálatot észrevételeikkel kiegészítve folytatják le az ütemtervben foglaltak szerint.
	A részjelentés kiadását megelőző napon érkezett beadvány a Magyar Sakkszövetségtől is, melyben előadták, hogy a Kísérleti Általános Iskola a Magyar Sakkszövetség kiemelt bázisa. Az iskola kiemelkedő munkát végzett és végez a sakkoktatás, a logikai képzés fejlesztése területén. Elsőként itt, 1982-től órarendi tantárgy a sakk. 1984-95 között matematikus és sakktanár új tantervet, négy évfolyamos munkatankönyv csomagot és tanári kézi könyvet szerkesztett, szintén az iskola felkérésére. Ez a mű ma már alapmunka az iskolai sakkoktatásban és továbbfejlesztett változata része a számítógépes oktatásnak is. A sakk képességfejlesztő hatása a többi tantárgyban is átlagosan kiemelkedő eredményeket hozott. Az iskola elvesztésével az itt folyó kutató-oktató munka is megszűnik.

	Budapest VII. ker. Erzsébetváros Polgármestere is reagált a részjelentésre. Tájékoztatásul közölték, hogy a Főpolgármester-helyettes levele alapján a Hernád utcai iskola beiskolázási körzetét a közelben lévő kerületi általános iskolák között felosztották. Erről az óvodákat és az érintett iskolákat tájékoztatták. Az 1. osztályosok beiratkozása április 16-án és 17-én rendben megtörtént. Javasolja, hogy a "kifuttatás" korrekt végigvitelében, a pedagógusok emberséges áthelyezésében az országgyűlési biztos segítse a Fővárosi Önkormányzatot. A kerület polgármestere jelezte, hogy a maga részéről egyetért az iskola közalkalmazotti közössége véleményével, mely szerint szükséges volna egy, a tanulási és magatartási zavarokkal küzdő tehetséges gyerekek odafigyelő nevelését felvállaló oktatási intézményre a Fővárosban.
	A részjelentésben jelzetteknek megfelelően vizsgálatra felkért Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala is megküldte válaszát, melyben a kifogásolt közgyűlési döntésről a Hivatalvezető az alábbi tájékoztatást adta.
A Fővárosi Közgyűlés 1998. március 26-ai határozatában egyszerű szótöbbséggel úgy döntött, hogy a VII. kerület Hernád u. 46. szám alatti Kísérleti Általános Iskolában az 1998/99-es tanévre nem indít első évfolyamot. Ezt követően határozatában felkérte a Főpolgármestert annak vizsgálatára, hogy az iskolában felgyülemlett oktatási tapasztalatok további hasznosítása érdekében milyen lehetőségek vannak az intézmény további oktatási célra való működtetésére. A döntéshozatali eljárás kapcsán a Hivatalvezető álláspontja szerint nem történt jogsértés.
A határozatok szövegezéséből megállapítható, hogy a testület nem az intézmény megszüntetéséről döntött, hanem - összhangban a közoktatási törvénnyel - arról, hogy nem indít első évfolyamot.
Ehhez a döntéshez pedig elegendő az egyszerű szótöbbség, ami a jelenlévő képviselők több mint a felének igen szavazatát jelenti.
Az intézmény megszüntetéséről nem is dönthetett a testület, hiszen a kimenő rendszer miatt a megkezdett oktatás tovább folytatódik az iskolában.
	A rendelkezésre álló iratok áttekintésével a Hivatalvezető megállapította továbbá, hogy a szülők körében elsősorban az váltott ki nemtetszést, hogy 1997. decemberében a kerületi önkormányzat kiadványában a beiratkozás lehetőségéről, a 12 évfolyamos iskola megteremtésének tervéről tájékoztatta a lakosságot, mint ahogy ezt a részjelentés is tartalmazza.
Ez kétségtelenül azt eredményezte, hogy a szülők számítottak az első osztályosok beíratására, így más iskolákkal a kapcsolatot nem vették fel. A Közigazgatási Hivatal vezetőjének az Ötv. értelmében nincs módja arra, hogy vizsgálatot kezdeményezzen arra, vajon a fő(polgármesteri) hivatal mely köztisztviselője mulasztása vezetett az említett tévedésre okot adó helyzet kialakulására.

Az ügy jogszabályi háttere, az érintett alkotmányos jogok

	A vizsgálat során felhívott joganyag és érintett alkotmányos jog a részjelentésben szerepel, annak megismétlésétől eltekintek.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálati részjelentésben az alkotmányos visszásság már megállapításra került, tekintettel arra, hogy az összehangolatlan, előre nem látható döntés az Alkotmányban garantált művelődéshez való joggal, illetve a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott. A közgyűlési döntés ugyanakkor veszélyezteti a már itt tanuló diákok alkotmányos jogát is, hiszen garanciák nélkül semmilyen biztosítékot nem szolgáltat arra, hogy a kimenő rendszerben zavartalanul, azonos színvonalon, valóságos iskolai élet keretében végezhessék tanulmányaikat. Megjegyzem, hogy a közgyűlési határozat még a kimenő rendszerű fogalmat sem használja, egyszerűen csak arról döntött, hogy mikortól nem indulhat első évfolyam. Alkotmányos visszásságot okozott a jogbiztonsággal összefüggésben az a tény is, hogy az érintettek véleményüket nem fejthették ki a döntés meghozatala előtt.
	Mindezeket a megállapításokat azt követően is fenntartom, hogy a Fővárosi Közigazgatási Hivatala úgy foglalt állást, hogy nem történt jogsértés a Közgyűlés döntéshozatali eljárásában. A Közigazgatási Hivatal rendeltetésénél fogva a formális jogellenességet vizsgálhatja, míg az országgyűlési biztosnak az alkotmányos szabályok értelmezéséből kell kiindulnia. Álláspontom szerint ezért továbbra is kifogásolandó, hogy a határozat csak arról döntött, hogy az iskola első osztályt nem indíthat. Kétségtelen tény ugyanakkor, hogy egy további döntés arról szól, miszerint meg kell vizsgáltatni az iskolában felgyülemlett oktatási tapasztalatokat abból a szempontból, hogy azok további hasznosítása érdekében milyen lehetőségek vannak az intézmény további oktatási célra való működtetésére. (434/1998.(III.26.) d. Kgy. sz. határozat)
	A vizsgálat megállapította, hogy a részjelentésben foglalt, 1998. április 15-én kelt, és a Fővárosi Főpolgármester, valamint annak helyettese részére ezen a napon továbbított ajánlásokra érdemi válasz a mai napig nem érkezett. A megállapított tényállás során már jeleztem, hogy az 1998. április 15-én kelt válasz az eljárás megindítását követő megkeresésre adott válaszként értelmezhető, különös tekintettel annak dátumára.
	Az 1998. június 23-án érkezett válasz pedig arról tájékoztat, hogy megkezdték a 434/1998. számú határozat végrehajtását. Ez az ajánlásra adott válaszként nem fogadható el, illetve a határozat végrehajtásáról szóló tájékoztatás azt fejezi ki, hogy a Fővárosi Önkormányzat korábbi döntéseit nem vizsgálta felül.
	A részjelentés befejezéseként készült, a vizsgálat lezárást eredményező jelentésben minden korábbi megállapításomat fenntartom, annak tudomásul vételével is, hogy a Fővárosi Közigazgatási Hivatal álláspontja szerint a kifogásolt határozat nem az iskola megszüntetéséről döntött, és így nem volt szükséges a minősített többség előírásainak megfelelő szavazatarányra.
	Mindezekre figyelemmel korábbi ajánlásaimat változatlanul fenntartom, valamint azokat az alábbi ajánlással egészítem ki.

Az 1993. évi LIX. törvény 24. §-a alapján a következő ajánlással élek:

1. Felkérem Budapest Főváros Önkormányzatának Főpolgármesterét, hogy vizsgáltassa meg a VII. ker. Hernád u. 46. szám alatti Kísérleti Általános Iskola ügyében hozott döntések során a Fővárosi Önkormányzat Oktatási Ügyosztály munkatársát vagy munkatársait terheli-e valamilyen felelősség atekintetben, hogy a kifogásolt határozatok, illetve azok előkészülete ellenére a VII. ker. Önkormányzat korábban az általa kiadott tájékoztatóban úgy szerepeltette az intézményt, amely az első osztályosok beíratkozását várja. 

2. Amennyiben a vizsgálat eredményeként arra a megállapításra jut, hogy a Főpolgármesteri Hivatal valamely köztisztviselőjét mulasztás terheli a tévedésre okot helyzet kialakulásában, úgy intézkedjen a felelősségrevonás érdekében.

Kérem Budapest Főváros Önkormányzat Főpolgármesterét, hogy álláspontjáról, illetve intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény  24. §-ában meghatározott  60 napon belül, az eljárás eredményéről pedig annak befejezését követő 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen. Kérem  továbbá, hogy a  korábbi részjelentésbe foglalt ajánlások tekintetében is közölje álláspontját.

Budapest, 1998. július 8.

Dr. Polt Péter

R  É S Z J E L E N T É S
az OBH 2214/1998. számú ügyben
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása

	A Budapest VII. kerület Hernád u. 46. szám alatti Kísérleti Általános Iskola szülői munkaközösségének képviselői panasszal fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, sérelmezve az iskola jövőbeni működésével kapcsolatos fővárosi és kerületi elképzelések ellentmondását.
	A vizsgálat az Alkotmányban garantált művelődéshez és jogbiztonsághoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
	A vizsgálat megindítását követően, az ügy sürgősségére tekintettel azonnali tájékoztatást kértem a Fővárosi Önkormányzat Főpolgármester-helyettesétől.
A megállapított tényállás

	A Fővárosi Tanács Végrehajtó Bizottsága 1981-ben döntött a VII. ker. Hernád u. 46., korábban Bokányi Dezső Kísérleti Általános Iskola működéséről. Ennek értelmében  az ott folyó pedagógiai kísérlet tartalmára - az iskola körzeti jellegét fenntartva - közvetlen fővárosi fenntartásba  került, ugyancsak közvetlen fővárosi irányítással. Az iskolában folyó pedagógiai kísérlet lényege az egyedi, helyi tanterv alkalmazásában, illetve integrációra, komplexitásra törekvő műveltségi területekben való oktatásban foglalható össze. A nevelőtestület önálló óratervet és tantervet dolgozott ki, s ehhez készített tanulói és tanári segédleteket, munkatankönyveket.
	Az épület tulajdonosa Budapest Főváros VII. kerületi Önkormányzat. A főváros a feladat ellátására tekintettel ingyenes használati joggal működteti az épületben az intézményt.	Az Erzsébetváros című helyi önkormányzati lap hírt adott arról, hogy az iskola működését az Erzsébetvárosi Önkormányzat átveszi. A cikk azonban azzal folytatódik, hogy nem volt pontosan tisztázott az ezzel járó kötelezettségek teljes köre, így a testület úgy döntött, hogy a feladatot nem tudja felvállalni.	A Fővárosi Önkormányzat  Oktatási Bizottsága több ízben foglalkozott a témával. Rendelkezésünkre áll  olyan dokumentum (hiv.szám: 14-309/1998.), mely leszögezi, hogy a közoktatási törvény 1996-os módosítását követően  a 124. § (8) bekezdése értelmében a korábban engedélyezett kísérleti oktatás megszűnik. Kísérleti osztályba az 1997/98. tanévre lehetett utoljára beiskolázni. A Kísérleti Általános Iskola közalkalmazotti tanácsa, iskolaszéke, szülői munkaközössége, érdekvédelmi szervezetek vezetőinek szóló  levél azt is tartalmazza, hogy a kerületi önkormányzat köteles a tankötelezettség teljesítéséhez szükséges iskolai oktatásról gondoskodni. A Fővárosi önkormányzatnak nincs általános iskola fenntartási kötelezettsége, javasolják az iskola jogutód nélküli, felmenő rendszerű megszüntetését. (Ezt a Fővárosi Közgyűlés a rendelkezésre álló adatok szerint márciusi ülésén tárgyalta.) 
	A tájékoztatás alapján az 1998/1999-es tanévtől nem indul az iskolában első osztály, minden további évben egy évfolyammal kevesebb lesz, a kísérlet végleges kifutásáig, 2005-ig.  A dokumentumban kéri az ügyosztályvezető, a címzettek véleményét, melynek beérkezési határidejét 1998. március 23-ával jelölte meg.		
	A testületi ülés, melyen az iskola ügye is szerepelt 1998. március 26-án került megtartásra, ahol információm szerint 29 igen szavazattal a fővárosi önkormányzat úgy döntött, hogy a fenntartásában működő VII. ker. Hernád u. 46. szám alatti Kísérleti Általános Iskolában az 1988/1999-es tanévre nem indít első évfolyamot. Az oktatási bizottság javaslatára felkéri a főpolgármestert, hogy vizsgáltassa meg annak a lehetőségét, hogy a Hernád u. 46. szám alatti iskolában felgyülemlett oktatási tapasztalatok további hasznosítása érdekében milyen lehetőségek vannak az intézmény további oktatási célra való működtetésére.
	Rendelkezésemre áll ugyanakkor Erzsébetváros Önkormányzatának  „Kopogtató” című  kiadványa, mely 1997. decemberében jelent meg. Az ismertető terjedelmes mértékben tartalmazza a Fővárosi Önkormányzat kísérleti Általános Iskolájának a bemutatását is, mint olyan intézményt, mely a kerületben várja az első osztályosok jelentkezését és beíratását. A jelenlegi pedagógia programukról az igazgató úr úgy nyilatkozik, hogy 12 osztályos iskola megteremtése a céljuk. Olyan iskolát szeretnének, amely a tanulóinak számára biztosítja valamely szakma elsajátítását, a tehetségesebb gyermekeknek pedig érettségi bizonyítványt ad.	
	Megkeresésemben a főpolgármester-helyettes nyilatkozatát kértem, hogy miként kívánják azt az ellentmondást feloldani, hogy a kerületben tájékoztató került kiadásra az iskolába való beiratkozás lehetőségéről, ugyanakkor a Fővárosi Önkormányzat ügyosztálya ezzel teljes mértékben ellentétes döntésre kért előkészítő tájékoztatást  a közalkalmazotti tanácstól, az iskolaszéktől, a szülői munkaközösségtől illetve az érdekvédelmi szervezettől, illetve későbbiekben a Közgyűlés arról döntött, hogy a jelzett tanévtől első osztály nem indítható. Választ kértem arra is, hogy amennyiben az iskola  felmenő rendszerű megszüntetéséről készült tervezet, miként történhetett az, hogy a kerületben mégis elkészült a „Kopogtató” kiadvány az iskola létéről illetve jövőbeni fejlesztéséről, azzal a felhívással, hogy  a jelentkezők létszámától függően kettő vagy három első osztály indítását tervezi az intézmény. A kiadványban az is szerepel, hogy mindenképpen tervezik az intenzíven fejlesztő kis létszámú osztály megszervezését. Végezetül jeleztem, hogy lehetőleg azonnali szíves tájékoztatást  kérek - arra a körülményre is tekintettel, hogy a következő hét (16. hét) a beiskolázás időpontja -  annak megállapítása  céljából, hogy a Fővárosi Önkormányzat és a Kerület eljárása mennyiben okozott alkotmányos visszásságot az Alkotmányban garantált jogbiztonsághoz és művelődéshez való joggal összefüggésben. 
	Tekintettel arra, hogy a panasz benyújtása és az iskolai beiratkozások időpontja között rendkívül rövid idő állt rendelkezésemre a vizsgálat lefolytatása érdekében, megkeresésemben  lehetőleg azonnali tájékoztatást kértem, melyet a kért időpontig nem kaptam meg. 
Az ügy jogszabályi háttere

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

15. § (1) Minősített többség szükséges a 10. § a), b), e), f), g) pontban foglalt ügyek, továbbá a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott ügyek eldöntéséhez, a képviselő kizárásához [14. § (2) bek.], valamint a 12. § (4) bekezdésének b) pontja szerinti zárt ülés elrendeléséhez.
Meghatározza a törvény azt, hogy mely esetekben szükséges a döntéshozatal során a minősített többség. Az ide tartozó ügyeket két csoportba sorolhatjuk

a)	Az első csoportba azok tartoznak, amelyekben a törvény teszi kötelezővé a minősített többséget. Ezek között vannak a 10. § a)-b), e)-g) pontban foglalt ügyek, így a rendeletalkotás, az önkormányzat szervezetének kialakítása és működésének meghatározása, a törvény által hatáskörébe utalt választás, kinevezés, megbízás, önkormányzati társulás létrehozása, társuláshoz, érdekképviseleti szervezethez való csatlakozás, megállapodás külföldi önkormányzattal való együttműködésről, nemzetközi önkormányzati szervezethez való csatlakozás, intézmény alapítása, a képviselő kizárása és a zárt ülés elrendelése. E körbe tartozó néhány területen további kiegészítés szükséges. A rendeletalkotással összefüggésben, a rendelet módosítása és hatályon kívül helyezése is minősített többséggel történhet. Ugyancsak minősített többség szükséges a szervezet átszervezéséhez, megszüntetéséhez, működési szabályai módosításához, a felmentéshez, megbízás visszavonásához, társulási megállapodások módosításához, kilépéshez. A 10. § g) pontjában jelzett intézményalapításnál figyelemmel kell lenni arra is, hogy a 9. § (4) bekezdésében meghatározottak szerint a törvény az intézmény fogalmát összefoglalóan használja, így tehát a költségvetési intézményen kívül más szervezet, gazdasági társaság alapítását, megszüntetését is minősített többségű döntéssel határozhatja el a képviselő-testület.
(2) A minősített többséghez a megválasztott települési képviselők több mint a felének a szavazata szükséges.
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a fővárosi, megyei önkormányzat – fejlesztési tervre épített – szakvéleményét.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetve a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul nevelő és oktató nevelési-oktatási intézmény esetén – ha nem rendelkezik egyetértési joggal – a helyi kisebbségi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat hiányában a kisebbség helyi szószólója, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola esetén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét.
124. § (8) Az e törvény hatálybalépése előtt – az oktatási törvény 24. §-a alapján – egyedi megoldások alkalmazására, kísérletek folytatására adott engedély szerinti óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás a Nemzeti alaptanterv, illetve az Országos képzési jegyzék kötelező alkalmazását követően új óvodai csoportban, illetve iskolai osztályban nem indítható. A már megkezdett óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás a kiadott engedély alapján befejezhető. E tekintetben a fenntartó és a nevelőtestület kikéri a szülők véleményét.
Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.
A vizsgálat megállapítása

A vizsgálat megállapította, hogy, az 1998. március 9-én kelt levélben az oktatási ügyosztály megkeresést intézett  a 
a Közalkalmazotti Tanácsnak,
az Iskolaszéknek
a Szülői Munkaközösségnek és 
az iskolában működő Érdekvédelmi Szervezetnek. 
	E levélben a címzettekkel közölték,  hogy  az 1996-ban módosított közoktatási törvény 124. § (8) bekezdése értelmében a korábban engedélyezett kísérleti oktatás megszűnik. Kísérleti osztályba az 1997/98. tanévre lehetett utoljára beiskolázni. A levél kitér arra is, hogy a kerületi önkormányzat úgy döntött, hogy nem veszi át az iskola fenntartói jogát. Ezt követően  az ügyosztályvezető közli, hogy figyelemmel a VII. kerület döntésére, illetve arra, hogy a Fővárosi Önkormányzatnak nincs általános iskolai fenntartási kötelezettsége, javasolják az iskola jogutód nélküli, felmenő rendszerű megszüntetését. A közoktatási törvény 124. § (8) bekezdése biztosítja, hogy a már megkezdett iskolai kísérlet a kiadott engedély alapján befejeződjön. Így, ha az 1998/99-es tanévtől nem indul az iskolában első osztály, minden további évben egy évfolyammal kevesebb lesz, a kísérlet végleges kifutásáig. Fenti javaslatról a címzettek véleményét kéri az ügyosztály 1998. március 23-ig. (eredeti dátum megjelölés: március 20., mely átjavításra került)	
	Az előbbi ügyosztályi megkeresésben foglaltaktól nagymértékben eltér, mondhatni ellentétes az a levél, mely a Fővárosi Közgyűlés Oktatási Bizottságától érkezett a Kísérleti Általános Iskola Közalkalmazotti Tanácsának Elnökéhez  még 1997. március 17-i keltezéssel. Ebben még arról tájékoztatják az elnököt, hogy az intézmény jövőjére vonatkozóan több elképzelés is lehetséges. A fővárosi fejlesztési terv foglalkozik az intézmények profil változtatási szándékával, így a Kísérleti Általános Iskola további működtetésével is. A levél azzal zárul, hogy amennyiben az iskolára vonatkozó konkrét elképzelés elkészül természetesen erről az intézményt tájékoztatják először.
	Újabb jelentős ellentmondás az a tény, hogy az Oktatási Bizottság az 1998. március 18-i bizottsági ülésre előkészített anyagában azt szerepelteti, hogy az előterjesztéshez mellékeli az iskola közösségének a megszüntetéssel kapcsolatos véleményét. Erre az iskola két képviselője azonnal reagált előadva, hogy az előterjesztést 1998. március 16-án megtekintették, és ekkor értesültek arról, hogy az iskola közössége véleményt nyilvánított az iskola megszüntetésével kapcsolatban. Ilyen anyag azonban az iskolában nem készült. Kérik a bizottság elnökét, hogy a napirend előtt ismertesse levelüket a bizottság tagjaival.
	A tényállás vázolásakor már utaltam arra az ügyosztály által kiadott megkeresésre, melynek 4 címzettje volt, és az iskola jogutód nélküli, felmenő rendszerű megszüntetéséről kéri a címzettek véleményét, s amelynek  kelte 1998. március 9. E dokumentumról egy emlékeztető szól 1998. március 18-án, mely arról tanúskodik, hogy a 4 címzettnek szóló megkeresést csak 1998. március 18-án adják át  az iskolában az igazgató és a gazdasági vezető részére. Az emlékeztetőben az  iskola igazgatója vállalja, hogy 1998. március  23-án 8.15 órára a közalkalmazotti közösségét összehívja.
	Már e dátum előtt, 1998. március 18-án az Oktatási Bizottság  határozatot hozott az iskola ügyében az alábbi megfogalmazásban:
"Az Oktatási Bizottság támogatja az alábbi javaslat Közgyűlés elé terjesztését:
A Fővárosi Közgyűlés
1. Úgy dönt, hogy a Fővárosi Önkormányzat fenntartásában működő VII. ker. Hernád u. 46. sz. alatti Kísérleti Általános Iskolát jogutód nélküli, kimenő rendszerben megszünteti, ezért az 1998/99-es tanévre nem indít az iskolában első évfolyamot....
2. Felkéri a Főpolgármester Urat, hogy az iskola megszüntetésével kapcsolatos további intézkedéseket tegye meg, illetve készíttessen tervet a feladat ütemezésére."
	Erre vonatkozóan az iskola közalkalmazotti közössége és szakszervezeti tagsága jelezte egyet nem értését,  sérelmezve, hogy e bizottsági javaslatról csak 1998. március 23-án értesültek. Továbbiakban kifejtik, hogy a fővárosnak  nincs olyan iskolája, amelyik a tanulási (dyslexia, dysgraphia, dyscalculia) és/vagy magatartási zavarokkal küzdő tehetséges gyermekeket tanítaná, ezért e nevelési feladatot vállalnák a fővárosban. A bizottsági döntés tehát nélkülözte a törvénybe előírt vélemények előzetes beszerzését.
	Az  utolsó döntés az iskoláról az 1998. március 26-i Közgyűlési határozat, mely arról döntött, hogy az iskolában az 1998/99-es tanévre nem indít első évfolyamot. Ez a döntés lényegében a ki nem mondott megszüntetés, hiszen ha egy iskolában nem indulhat első osztály, az egyben azt is jelenti, hogy  távoznak a tanárok is, hiszen még egy kimenő rendszerű megszüntetés sem tudja biztosítani, hogy a hátramaradó osztályok tanulói teljes tanári karral működjenek tovább. Tejesen elfogadhatatlan az a döntési mechanizmus, hogy a VII. kerületi Önkormányzat információ hiányában a kerületi iskolákról szóló "kopogtató" kiadványban úgy szerepelteti az iskolát, amely, mint fejlesztés előtt álló, és nem megszüntetésre váró intézmény, és az iskola várja az új elsősöket.
	A közgyűlés döntése a megszüntetés  szót nem használja, bár a bizottsági javaslat még egyértelműen a jogutód nélküli, kimenő rendszerű megszüntetést fogalmazza meg, mely két döntés eltérő  megfogalmazása jelentőséggel bír. A  közgyűlési határozat nem tartalmazhatja a megszüntetést, mert ehhez  nem lett volna elegendő a március 26-án hozott döntés "igen" szavazata. Az ilyen eljárás nem fogadható, hiszen ez a közgyűlési döntés is magában hordozza az iskola jövőbeni sorsát, annak ki nem mondott megszüntetését. Az iskolából a diákok és tanárok   távozása  a majdani lecsökkent létszám kimutatása, már könnyűszerrel teremthet olyan helyzetet, hogy lehetőség nyílik a minősített többség megszerzésére a megszüntetéshez. A kérdés ilyen megoldása azonban rendkívül sérelmes  az iskola jelenlegi diákjaira, valamint azokra a szülőkre akik 1998. április 16-án és 17-én kívánták ebbe az intézménybe beíratni gyermeküket, egyrészt kifejezetten az itt kínált  lehetőségek, másrészt a már ide járó nagyobb testvérek példája miatt. Az összehangolatlan, előre nem látható döntés ilyen módon alkotmányos visszásságot okozott az Alkotmányban garantált művelődéshez való joggal, illetve a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben is, hiszen az érintettek a döntésre megfelelő idő hiányában nem készülhettek fel,  nem tudtak megfelelően gondoskodni más intézmény felkutatásáról. A döntés ugyanakkor veszélyezteti a már itt tanuló diákok alkotmányos jogát is, hiszen a garanciák nélküli közgyűlési döntés semmilyen biztosítékot nem szolgáltat arra, hogy a kimenő rendszerben zavartalanul, azonos színvonalon, valóságos iskolai élet keretében végezhessék tanulmányaikat. Megjegyzem, hogy a közgyűlési határozat még a kimenő rendszerű fogalmat sem használja, egyszerűen csak arról dönt, hogy  mikortól nem indulhat első évfolyam.  Alkotmányos visszásságot okozott a jogbiztonsággal összefüggésben az a tény is, hogy az érintettek véleményüket nem fejthették ki a döntés meghozatala előtt.
	A rendelkezésre álló adatok elégendőek voltak fenti megállapítások megtételére és előzetes ajánlások kiadására. Az eljárás befejezéséhez szükséges még a formai követelmények betartásának pontos vizsgálata. 
	Ennek érdekében további vizsgálatra kértem fel a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Vezetőjét. A vizsgálat  eredményéhez képest alakítom ki végső álláspontomat.

Ajánlások

Az 1993. évi  LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlással élek:
1. Felkérem a Fővárosi Közgyűlést, hogy az 1998. március 26-án kelt döntését úgy módosítsa, hogy abban garanciák szerepeljenek a kimenő rendszerű megszüntetés biztosítékaira, úgy a diákok, mint a tanári kar részére.
A döntés olyan időtartamú határidőt tartalmazzon, hogy arra az érintettek időben felkészülhessenek, jogaikat ténylegesen gyakorolhassák.

2. Az előbbi ajánlásom mellett kérem továbbra is annak a lehetőségnek megvizsgálását is, hogy az iskola 12 évfolyamossá való fejlesztésével az intézmény továbbra is a Fővárosi Önkormányzat fenntartásában és irányítása alatt működjön, megőrizve az eddigi értékeket, fejlesztő programokat.

Felkérem a Fővárosi Önkormányzat Főpolgármesterét, hogy álláspontjáról, illetve intézkedéséről lehetőség szerint soron kívül szíveskedjen értesíteni.

Budapest, 1998. április 15.

Dr. Polt Péter