OBH 2190/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
	A panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy az ingatlanuk oldalkertjében felállított üzletnek használt lakókocsi bontását rendelte el a XIV. kerületi jegyző. Sérelmezték továbbá, hogy a bérlőjük részére nem adtak ki működési engedélyt a kérdéses lakókocsiból történő árusításra.

Érintett alkotmányos jogok:
Alkotmány 2. § (1) bekezdése A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam
Alkotmány 13. § (1) bekezdése A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot
Alkotmány 70/A. § 
(1) bekezdése A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) bekezdése Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

Alkalmazott jogszabályok:

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (továbbiakban Áe.)
1964. évi III. törvény az építésügyről (továbbiakban Étv.)
12/1986. (XII.31.) ÉVM rendelet az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról (továbbiakban ÉVM rendelet)
4/1997. (I.22.) kormányrendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről (továbbiakban: Korm. rendelet)

Megállapított tényállás:
	A panaszosok a polgármestertől kértek magyarázatot arra, hogy miért csak az ő ingatlanukon felállított épületnek tekintendő lakókocsi elbontását rendelte el a hatóság, amikor az ingatlan környékén több "bódé" fennmaradhat. Álláspontjuk szerint nem egységes a hatóság előtt az állampolgárok megítélése. Kérték a polgármester intézkedését. A benyújtott panasz szerint a tulajdonosok nem kaptak választ kérelmükre.
	A rendelkezésre álló iratokból kitűnik, hogy két hatósági eljárás volt folyamatban ugyanarra az ingatlanra vonatkozóan.
	1.) A társasház közössége bérleti szerződést kötött egy vállalkozóval, hogy az ingatlan oldalkertjében meghatározott bérleti díj ellenében felállíthat egy lakókocsit és abban bőrdíszmű áruval kereskedhet. A jegyző megismételt eljárásban a lakókocsi bontását (eltávolítását) rendelte el, mivel a területre érvényes rendezési terv szerint a környéken az oldalkertben nem lehet melléképületet elhelyezni. Az építésügyi határozat elleni fellebbezést a másodfokú hatóság annak elutasítása mellett helybenhagyta.
	2.) A társasház bérlője (vállalkozó) működési engedélyt kért az általa felállított lakókocsiból történő árusításra. A jegyző a kérelmet elutasította, miután az üzletnek használni kívánt lakókocsi nem helyezhető el az ingatlanon, így nincs üzlethelyiség, amiben a kereskedelmi tevékenység folytatható lenne. A vállalkozó fellebbezését a másodfokú hatóság elutasította.

A vizsgálat megállapításai:
	Eljárásom során tájékoztatást kértem a panaszban foglaltakra.
A válasz és a megküldött iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg:
	1.) Az építésügyi hatósági eljárás során hozott közigazgatási döntések megfeleltek az annak meghozatalakor hatályos jogszabályoknak. Az Étv. 26. § (1) bekezdése értelmében építési munka csak engedély alapján végezhető. A törvény 38. § (1) bekezdése szerint az engedély nélküli megépített építményre fennmaradási engedély csak akkor adható, ha az elvégzett munkára az építési engedély utólagos megadásának feltételei fennállnak, illetőleg megteremthetőek. A hivatkozott jogszabályhely (3) bekezdése alapján, amennyiben a szabályossá tétel nem lehetséges, az építmény elbontását kell elrendelni.  Jelen esetben  a területre érvényes rendezési terv nem teszi lehetővé az ingatlan oldalkertjében bármilyen építmény elhelyezését. Az ingatlan beépítettsége a hatályos előírás szerinti beépítési százalékot eléri, így további bővítés nem engedélyezhető. Panaszosok kifogásolták a beépítettség mértékére történt hivatkozást, hiszen az ingatlanon álló épület engedély alapján épült. Az évek során változott építésügyi szabályokat valóban nem lehet visszamenőleg alkalmazni, azonban új építkezések során már az új előírásokat kell figyelembe venni. A beépítési százalék esetleges változása tehát a meglévő épületeket nem érinti, de mint jelen esetben egy új épület elhelyezése engedélyezésekor már figyelembe kell venni a meglévő épület általi beépítettséget. Fentiek alapján megállapítható, hogy a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásság nem keletkezett.
	2.) Az Obtv.  19. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az országgyűlési biztos a nem jogosulttól származó beadványt elutasíthatja. A működési engedéllyel kapcsolatos panaszt vizsgálat nélküli elutasítom, miután az engedély kiadására vonatkozó eljárásban a panaszosok mint bérbe adók nem vettek részt, a hatósági eljárásnak nem voltak ügyfelei.
	3.) A kapott tájékoztatásból megállapítottam, hogy a panaszosoknak a polgármesterhez írt beadványát csak fél év elteltével válaszolták meg. Természetesen a választ nem csak a címzett adhatja meg, hanem a szakmai apparátus, amelynek élén a jegyző áll. Így jelen esetben a rendezési terveket ismerő  és az annak  alapján jogokat, illetőleg kötelezettségeket tartalmazó  döntéseket hozó hatóság válaszolta meg a beadványt. Megállapítottam, hogy a válasz megadásának jelentős elhúzódása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott, amit azonban  saját hatáskörben orvosoltak is.
	A kapott tájékoztatásból kitűnt továbbá, hogy a panaszosok által említett, a szomszédos ingatlanokon meglévő "bódék" elbontatásáról a jegyző intézkedett. A bontást elrendelő határozatok ellen benyújtott fellebbezések alapján hozott közigazgatási határozatokat azonban a kötelezettek keresettel támadták meg. A bírósági eljárások még nem fejeződtek be, így jelenleg még nem végrehajthatóak a határozatok. Fentiek alapján nem igazolódott be az Alkotmány  70/A. § (1) és (2) bekezdéseiben rögzített diszkrimináció tilalmával kapcsolatos alkotmányos joggal összefüggésben a visszásság gyanúja.
	Megállapítottam azt is, hogy a panaszban említett, a lakóház mellett létesített pavilonok közterületen létesültek. Az Obtv. 16. § (1) szabályozza az országgyűlési biztos hatáskörét. E szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A panaszban említett, a panaszosok lakóháza mellett meglévő melegkonyhás büfé bővítésére építtettők fennmaradási engedélyt kaptak. Az engedélyt megadó határozat, amelyről panaszosok is értesültek, fellebbezés hiányában első fokon jogerőre emelkedett. Ezért a fentebb ismertetett jogszabályhely alapján a panasz benyújtását követően hozott határozat vizsgálatára nincs lehetőségem.

Budapest, 2000. július 24.

Gönczöl Katalin