OBH 2189/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindítása:
	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a  Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata engedély nélkül üzemeltet a Jerikó utcában egy piacot, és hiába kérték annak megszűntetését, mert a piac évek óta zavarja nyugalmukat, intézkedés a mai napig nem történt. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Érintett alkotmányos jogok:

Alkotmány 2. § /1/ bekezdés   A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Alkotmány 13. § /1/ bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
Alkotmány 18. §  A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Alkalmazott jogszabályok:
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
(2) Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az első fokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
	35/1995. ( ) kormányrendelet a vásárokról és a piacokról (Továbbiakban: Korm. rendelet)
1. § b) piac: általában napi, esetenként heti szükségletek kielégítésére szolgáló - rendszerint szabadtéri - adásvételi lehetőség, ahol jellemzően élelmiszereket, élelmiszer nyersanyagokat, illetve elektromos műszaki cikkek kivételével egyes háztartási cikkeket árusítanak;
2. § (1) Vásár rendezésére és piac fenntartására csak az kaphat jogosítványt, aki a devizajogszabályok szempontjából belföldinek minősül. Vásárt, illetve piacot a helyi önkormányzat (a fővárosban: főváros és kerületei), továbbá gazdálkodó szervezet és gazdálkodó szervezetnek nem minősülő jogi személy rendezhet, illetve tarthat fenn, ha a vásár, illetve piac helye szerint illetékes település, a fővárosban a kerület jegyzője (a továbbiakban: jegyző) a vásár rendezőjét, illetve a piac fenntartóját nyilvántartásba vette. A hatósági nyilvántartásra az államigazgatási eljárásról szóló törvény szabályai az irányadók.
(4) A jegyző a vásár rendezőjét, illetve a piac fenntartóját nyilvántartásba veszi, ha az azt rendező, illetve fenntartó rendelkezik
a) a rendezni kívánt vásár, illetve fenntartani kívánt piac szakmai jellegének (típusának) az (5) bekezdésben előírt feltételeknek megfelelő területtel és felszereltséggel;
b) a szükséges szakhatósági engedélyekkel; 
(5) A vásárrendezés, illetve a piactartás céljára igénybe venni kívánt terület akkor megfelelő, ha az - jellegétől függően - kielégíti a jogszabályban előírt közegészségügyi, élelmiszer-higiéniai, állat-egészségügyi, növény-egészségügyi, környezetvédelmi, munkavédelmi és tűzvédelmi követelményeket, rendelkezik az értékesítőhelyek számának megfelelő gépkocsiparkoló hellyel. A kérelmezőnek rendelkeznie kell a jegyzőnek a létesítésre vonatkozó - általános rendezési terv figyelembevételével kialakított - előzetes hozzájárulásával, továbbá a fővárosban a területet a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 63/A. §-ának alapján piactartásra kijelölték.
(2) A vásár, illetve piac nyitva tartásának idejét - az önkormányzat által rendezett vásár, illetve fenntartott piac kivételével 05 és 20 óra között - a vásár rendezője, illetve a piac fenntartója határozza meg. A 20 óra utáni nyitva tartást az illetékes rendőrkapitányság véleményének kikérésével a jegyző engedélyezheti.
7. § (1) A vásárok és piacok rendjét, a forgalomba hozott termékeket, valamint a jogszabályokban foglaltak megtartását a jegyző, önkormányzati rendeletben hatósági joggal felruházott piacfelügyelő, az ellenőrzésre jogosult más hatóságok, valamint tagjaik tekintetében a területi gazdasági kamarák végzik. A hatósági ellenőrzésre - eltérő szabályozás hiányában - az államigazgatási eljárásról szóló törvény szabályait kell alkalmazni.
8. § (1) A vásár rendezője, illetve a piac fenntartója e tevékenységét csak a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedését követően kezdheti meg.
(2) A 7. § (1) bekezdésében felsorolt - ellenőrzésre feljogosított - hatóságok kezdeményezhetik a vásár rendezőjének, a piac fenntartójának nyilvántartásból való törlését, amennyiben az ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy három esetben nem szerzett érvényt annak, hogy a vásár, illetve a piac területén az árusítás az e jogszabályban előírt feltételek szerint, illetve a jövedéki szabályozásról és ellenőrzésről, valamint a bérfőzési szeszadóról szóló 1993. évi LVIII. törvény rendelkezéseinek megfelelően történjék.
9. § (1) Ez a rendelet 1995. július 1. napján lép hatályba.
(2) A helyi önkormányzat jegyzője, illetve az illetékes közigazgatási hivatal vezetője - az 1987. évi XI. törvény rendelkezéseire figyelemmel - köteles kezdeményezni a hatályos helyi szabályozás rendelkezéseinek e rendelettel történő összhangba hozatalát.
(4) A már működő vásárok rendezőit, illetve piacok fenntartóit a rendelet hatálybalépésétől számított 3 hónapon belül a 2. §-ban foglaltak szerint nyilvántartásba kell vetetni. Ennek elmulasztása esetén az említettek által vásár a továbbiakban nem rendezhető, illetve piac nem tartható fenn, a jegyző köteles a vásárrendezést, illetve a piac fenntartását megtiltani.

Megállapított tényállás:
	A panaszhoz csatolt, az önkormányzat tisztségviselőihez írt több beadványból megállapítható, hogy a kérdéses piac  úgy alakult ki, hogy őstermelők kezdtek el árusítani az önkormányzat tulajdonában lévő parkban. Az önkormányzat igyekezett a kaotikus állapotot rendezni és arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy folyamatos piacrendész jelenlétét biztosítja. A "szemetes" asztalú és környékű kereskedőkkel a bérleti szerződést felbontatja, a zöldterületre a kipakolást megakadályozza. A panaszosok ismételt beadványai alapján az önkormányzat az ivóvízvezeték és illemhelyek kiépítését kezdte meg.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a polgármesteri hivataltól, hogy mit tett a város az "engedély nélkül" működő piac megszűntetése, illetőleg szabályossá alakítása érdekében.
A válaszból kitűnik, hogy "A Piaci Kirendeltség ( a városi piacok üzemeltetője) a helyi kirakodó vásárok között szerepeltetett un. kispiacok hatósági nyilvántartásba vételét az ügyben eljáró Hajdúböszörmény város jegyzőjétől még 1995. évben megkérte. Az önkormányzat a kérelem elbírálását a későbbiekben kérte határozatlan időre felfüggeszteni, miután az ÁNTSZ Városi szervezete szakvéleményében az üzemeltetéshez nem járult hozzá ... Időközben a Jerikó utcai kispiac területén a vezetékes vízellátást és a WC telepítését a Piaci Kirendeltség kiviteleztette és az ÁNTSZ-től ezen vonatkozásban az állásfoglalások kiadását megkérte."

A vizsgálat megállapításai:
	Az önkormányzat kérésemre folyó év áprilisában megküldött ismételt tájékoztatása szerint az önkormányzat több alkalommal rendezett lakossági fórumot a helyzet javítása érdekében. Terv született egy zárt piaccsarnok építésére, azonban a környék lakóinak tiltakozása és finanszírozási gondok miatt az elképzelés meghiúsult. A területtől cca 200 méterre egy nagy cég bevásárló központ létesítését tervezi, ennek földszinti részét tervezik piacnak kialakítani. Az építés befejezésének időpontja a tájékoztatás szerint 2001. első negyedéve.
A piac fenntartójának álláspontja szerint, ha a jelenleg működő piacot bezárnák, még annyira sem tudnák kordában tartani az eseményeket, mint most. A piac lakossági igényre alakult ki több mint tíz éve, és annak megszűntetése esetén az árusítás akkor is folyamatos lenne ott, csak rosszabb körülmények között. 
Felvilágítást kértem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivataltól  is. Megtudtam, hogy a panaszos és társai bejelentéssel éltek a hivatalhoz, amely hatóság a kérelmet megküldte a debreceni önkormányzathoz kivizsgálásra. Az önkormányzat megválaszolta a panaszt, erről tájékoztatta a közigazgatási hivatalt. Miután a bejelentőktől a választ követően ismételt jelzés nem érkezett, a  közigazgatási hivatal úgy  vélte, hogy azt a panaszosok elfogadták. Tájékoztattak arról is, hogy a kormányrendeletben foglalt nyilvántartásba vételi eljárásra Hajdúböszörmény város jegyzőjét még 1995-ben jelölték ki. Az eljárás mikéntjéről a közigazgatási hivatal nem rendelkezik információval. 
A panasz és a kapott információk alapján megállapítottam, hogy a Debrecen, Jerikó utcai piac nyilvántartásba vételi engedély nélkül működik, miután az erre irányuló eljárás nem fejeződött be. 
A Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése kötelező szabályként rögzíti, hogy a piac fenntartója e tevékenységét csak a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedését követően kezdheti meg. A hivatkozott jogszabály 9 § (4) pedig előírja, hogy a már működő piacok fenntartóit a rendelet hatálybalépésétől számított 3 hónapon belül a 2. §-ban foglaltak szerint nyilvántartásba kell vetetni. Ennek elmulasztása esetén a piac nem tartható fenn, a jegyző köteles a piac fenntartását megtiltani.
	Bár az önkormányzat igyekezett a spontán szerveződött piacot rendezetté tenni, és a jogszabály szerinti nyilvántartásba vételi eljárást is kezdeményezte, a helyi ÁNTSZ hozzájáruló nyilatkozatának hiányában a kijelölt hajdúböszörményi jegyző nem vette nyilvántartásba a piacot. Egy működő piacnak azonban meg kell felelnie az összes követelménynek. Nem elég a működést biztosítani, s a jövőre nézve más helyszínt keresni, továbbá egy várható határidőben megvalósuló más terület kiépítéséig elfogadni a kialakult állapotot. Ha az önkormányzat fenn kívánja tartani a piacot, akkor a jogszabályban előírt valamennyi feltétel meglétéről gondoskodnia kell. Jelen esetben ha csak átmenetileg is, de biztosítania kell az ÁNTSZ által meghatározott feltételeket is.
Jelen esetben a piacok felügyeletét végző hatóságok eljárását nem vizsgáltam, miután az önkormányzat alapvetően intézkedéseivel csökkentette a piacnak a környezetre gyakorolt negatív hatását. Így például vízvételi lehetőséget biztosít, piacfelügyelőt alkalmaz, valamint gondoskodik a piac takarításáról, a szemetes konténerek rendszeres ürítéséről.. Nem vizsgáltam továbbá azért sem, mert mint ahogy már fentebb rögzítettem, a megyei közigazgatási hivatal a panaszosoktól az 1998-as  bejelentésüket követően ismételt jelzést nem kapott, ezért felügyeleti jogkörében vizsgálatot nem  kellett tartania az ügyben. A Fogyasztóvédelmi Felügyelőséghez esetlegesen benyújtott panaszról pedig nincs információm.
Mindezekre hivatkozva, a rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának a piac hatósági engedély nélküli üzemeltetése a jogbiztonság elvével összefüggésben és ezzel a tulajdonhoz fűződő, valamint az egészséges környezethez való alkotmányos joggal kapcsolatban visszásságot okoz, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a alapján
	1.) Felkérem a  Debrecen Megyei Jogú Város  Önkormányzata polgármesterét, hogy 
a.) a jelentésemet ismertesse a képviselő testület legközelebbi ülésén.  Amennyiben az önkormányzat fenn kívánja tartani azt, tegyen előterjesztést a piac szabályos működési feltételeinek megteremtéséről, illetőleg
b.) intézkedjen a piac megszűntetéséről záros határidőn belül.
	2.) Felkérem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy felügyeleti jogkörében eljárva ellenőrizze a piac működésének jogszerűségét, és amennyiben a debreceni önkormányzat nem teszi azt szabályossá és nem szűnteti meg azt, úgy intézkedjék a jogszabályok maradéktalan végrehajtatásáról.

Budapest, 2000.  augusztus 28.

Gönczöl Katalin