OBH 1929/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában sérelmezte a Mezőtúri Szociális Otthonban uralkodó körülményeket, az intézmény tárgyi és személyi feltételeit. A vizsgálatra az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján felkértem az Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatalt, mint az intézmény működését engedélyező hatóságot.

Alkalmazott jogszabályok
- 1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (18. § (3) bek.)
- 1993. évi III. évi törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (117/B. §)
- 2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről Hatályon kívül helyezte:1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet 115. §. Hatálytalan: 2000. I. 22-től.
- 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről 

Érintett alkotmányos jog
Alkotmány 13. § (1) "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

A vizsgálat megállapításai
	Az intézmény 1972 óta működik ápolást, gondozást nyújtó idősek otthonaként, az engedélyezett férőhelyek száma 165 fő, ellátási területe Mezőtúr és környéke. Az 1998. december 31-ig érvényes ideiglenes működési engedélyt a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal adta ki. Ebben a közigazgatási hivatal előírta, hogy a jogszabályban meghatározott szakképzettségi és létszámarányt, illetve az 5 váltás ágyneműt az intézménynek biztosítani kell. A szakemberek kifogásolták még az egy főre eső 6 m2 lakóterület hiányát és az egyik vizesblokk állapotát is. Ezek a körülmények azonban nem befolyásolták a működési engedély kiadását és nem rendelkezett a közigazgatási hivatal a hiánypótlásról sem, hiszen az akkor hatályos 2/1994. (I. 30.) NM számú rendelet a lakóterület vonatkozásában a már működő intézményeknek felmentést adott, a vizesblokk felújítása pedig megkezdődött.
	Az otthon 2 gondozási épületből áll. A földszinten él a mozgáskorlátozott és a tartós ápolást igénylő lakók egy része. Az épületekben lift nincs, annak ellenére, hogy nem tudnak minden mozgáskorlátozott lakót a földszinten elhelyezni. Az "A" épületben 2, 4, és 6 ágyas szobákat alakítottak ki. A vizsgálatot végzők a szobákat zsúfoltnak, a berendezést kopottnak és hiányosnak találták. A "B" épületben 1, 2, és 3 ágyas szobákban helyezték el a gondozottakat. Ezeknek a szobáknak a berendezése a vizsgálatot végzők megítélése szerint otthonosabb, jobban megfelel a lakók igényeinek. Az épületekben társalgó, ebédlő és könyvtár áll a rendelkezésükre.
	Az intézményben biztosítják a napi háromszori főétkezést és a legalább napi egyszeri meleg ételt. Az otthon megbízási szerződéssel diétetikust alkalmaz, aki kialakítja a diétás ételt igénylő lakók étrendjét. Az egészségügyi alapellátást az intézménnyel szerződésben lévő háziorvos heti 2x2 órában, illetve szükség szerint látja el. A szakorvosi rendelőbe történő eljutást az intézmény saját autójával, vagy mentő segítségével biztosítja. Az előgondozás az otthonban a vizsgálat idején nem volt.
	A közigazgatási hivatal az ideiglenes működési engedélyt 1998 decemberében 1999. december 31-ig meghosszabbította. A szakemberrel való ellátottság - a gyógytornász, a mentálhigiénés szakember és a szakdolgozók vonatkozásában - továbbra sem felelt meg a jogszabályi előírásoknak. A meghosszabbított ideiglenes működési engedély lejárta előtt a közigazgatási hivatal szakemberei ellenőrzést tartottak az intézményben. A szakképzettségi és létszámarányt megfelelőnek találták, azonban a "B" épület vizesblokkjának fejújítása még nem fejeződött be és ezért a határozatlan időre szóló működési engedélyt nem adták ki.
	Az intézményi térítési díj a vizsgálat idején 15 600 forint volt, ezen kívül az otthon egyszeri hozzájárulásként - a "B" épületben elhelyezett gondozottaktól - a fenntartó önkormányzat rendelete alapján 80 000 forintot kért. Az egyszeri hozzájárulások összege 1999-ben 92 000, 2000-ben pedig 100 000 forintra emelkedett. A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló törvény szerint az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülményeket és szolgáltatásokat biztosító tartós bentlakásos intézményben a személyi térítési díj mellett az intézményi elhelyezéskor egyszeri hozzájárulás vagy személyi térítési díj pótlék is kérhető. Az otthonról kapott információk azonban arra utaltak, hogy az intézményben nem biztosítanak az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülményeket. 2000 nyarán, megkeresésem nyomán a közigazgatási hivatal felkérte a Megyei Módszertani Otthont, hogy az intézmény "B" épületével kapcsolatban felmerült vitás kérdések tisztázása érdekében folytasson ismételt vizsgálatot az otthonban.
	A Megyei Módszertani Otthon szakembereinek álláspontja szerint a "B" épületben lévő 21 lakószoba közül egy sem felel meg az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezés feltételeinek. Egyik szobához sem tartozik önálló fürdőszoba. A 21 szobában összesen 61 személyt helyeztek el, a szobák egy-, két-, négy-, illetve hatágyasak. Erre tekintettel a közigazgatási hivatal megállapította, hogy az intézmény jogsértő módon szedi az egyszeri használatbavételi díjat a "B" épületben elhelyezett gondozottaktól. 1996 óta 54 főt érintett az egyszeri hozzájárulás befizetésének kötelezettsége, összesen 3 995 191 forint összegben. A közigazgatási hivatal felhívta a képviselő-testületet arra, hogy 2000. szeptemberéig módosítsa a rendeletét a tényleges állapotoknak megfelelően, vagy teremtse meg az otthonban az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezés feltételeit, és addig mellőzzék az egyszeri hozzájárulás kivetését, illetve arra, hogy az intézményvezető a kérdéskört a polgári jog szabályai szerint rendezze.
	Az a körülmény, hogy az önkormányzat rendelete szerint a lakók emelt szintű ellátás hiányában is egyszeri hozzájárulást voltak kötelesek fizetni, az érintett gondozottak tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggésben okozott visszásságot.

Ajánlás
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
	Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében a fenntartó önkormányzat gondoskodjon a jogalap nélkül kért és befizetett egyszeri hozzájárulások visszafizetéséről.

Budapest, 2000. szeptember 26.
Gönczöl Katalin