OBH 1917/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Az  1988. március 10.-én a Kurírban" Ajándék esőnek ne nézd a díját " címmel megjelent cikk tartalmára figyelemmel, a Bácsvíz Rt.  önkényes díj megállapítása miatt hivatalból vizsgálatot rendeltem el. Az 1998. március 18.-án az MTV-1 Híradójában a díjat az elnök- vezérigazgató "adónak" nevezte. Az 1998. március 20.-án  az MTV-1 Ablak és az  1998. március 22.-én az MTV-1 HÉT műsorokban az esővizet elvezető csatorna karbantartására kívánt "megállapodást" kötni a Bácsvíz Rt.

A megállapított tényállás

	Megkeresésemre  Kecskemét Megyei Jogú Város Polgármestere mellékelte a Bácsvíz Rt tájékoztatását. Az önkormányzati víziközmű vezetője tévesnek nevezte a médiák megfogalmazását. Nyilatkozata szerint egyszerű polgári jogi szerződést akartak az állampolgárokkal kötni, melynek tartalmát a felek szabadon határozzák meg. A szerződés célja a Rt. szolgáltatási költségeinek megtérítése volt. A Bácsvíz Rt. tájékoztatása szerint ez azért szükséges, mert egyes vállalkozók esetében a csapadékvíz elvezetés költsége lényegesen magasabb, mint amennyi az általuk fizetett csatornadíjban megtérül.
	Polgármester úr válaszában idézte a Rt. társaság Alapszabályának 6. pontjának w.) alpontját, amely szerint :  A Bácsvíz Rt Közgyűlésének hatáskörébe sorolja az alaptevékenység meghatározását, a közmű fejlesztési hozzájárulás rendszere és mértéke elveinek meghatározását.	
	A város polgármesterének javaslatára vizsgálom lezárásáig felfüggesztették a csapadékvíz elvezetésével kapcsolatos döntésüket.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről
200. § (1) A szerződés tartalmát a felek szabadon állapíthatják meg. A szerződésekre vonatkozó rendelkezésektől egyező akarattal eltérhetnek, ha jogszabály az eltérést nem tiltja.
209. § (1) Ha az általános szerződési feltétel tisztességtelen, a kikötést a sérelmet szenvedő fél megtámadhatja.
(2) Ha gazdálkodó szervezet használ szerződéskötéskor tisztességtelen általános szerződési feltételt, a sérelmes kikötést a külön jogszabályban meghatározott szervezet is megtámadhatja a bíróság előtt.
(3) A bíróság a (2) bekezdés szerinti megtámadás alapossága esetén a tisztességtelen kikötés érvénytelenségét – a kikötés alkalmazójával szerződő valamennyi félre kiterjedő hatállyal – megállapítja. Az érvénytelenség megállapítása nem érinti azokat a szerződéseket, amelyeket a megtámadásig már teljesítettek.
2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1987. évi XI. törvény
a jogalkotásról

4. §
c) az állami pénzügyeket, az adókat és az adójellegű kötelességeket,

1990. évi LXV. törvény
a helyi önkormányzatokról

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás,....

1990. évi C. törvény
a helyi adókról
1. § (1) E törvény felhatalmazása és rendelkezései szerint a települési (községi, városi, fővárosi és kerületi) önkormányzat képviselőtestülete (a továbbiakban: önkormányzat) rendelettel az illetékességi területén helyi adókat (a továbbiakban: adót) vezethet be.
5. § Az önkormányzat rendeletével:
a) vagyoni típusú adók,
b) kommunális jellegű adók, továbbá
c) helyi iparűzési adó
bevezetésére jogosult.

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról
4. § (1) A helyi önkormányzati feladatok:
d) a helyi víziközművek működtetése, a koncessziós pályázat kiírása, elbírálása és a koncessziós szerződés megkötése;
e) a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése;
Víziközművekkel végzett közüzemi tevékenység
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

17/1992. (III. 30.) AB határozat
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

1. § (1) A közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés közüzemi szolgáltatás. A szolgáltatást végző (a továbbiakban: a szolgáltató) az ivóvízművek, illetőleg a szennyvízelvezető művek (a továbbiakban együtt: víziközművek) üzemeltetésével köteles a víziközmű hálózatba bekötött ingatlan tulajdonosának, illetőleg egyéb jogcímen használójának (a továbbiakban együtt: fogyasztó) ivóvizet szolgáltatni, illetőleg az ingatlanon keletkező szennyvizek – továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés esetén a csapadékvizek – összegyűjtését, károkozás nélküli elvezetését és tisztítását elvégezni (a továbbiakban: szolgáltatás).

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.
70/I. § A Magyar Köztársaság minden állampolgára köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.

A vizsgálat megállapításai
	
	Kecskemét Megyei Jogú Város Képviselőtestülete, illetőleg a Bácsvíz Rt Közgyűlése és Igazgatótanácsa tévesen értelmezi a hatályos jogszabályokban foglaltakat.
	A Bácsvíz Rt. 60 %-os önkormányzati tulajdonban álló önkormányzati víziközmű. Alaptevékenysége a közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés, melyet a vízgazdálkodásról szóló törvény fogalmaz meg. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 3. § (1) bekezdése szerint : A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
	Mint gazdálkodó szervezet a Bácsvíz Rt. valóban folytathat más tevékenységet a törvényben már megfogalmazott alaptevékenysége, a közüzemi szolgáltatás ellátása  mellett. Mindezekből kitűnik, hogy alaptevékenységét, nem a Vízmű határozza meg, hanem a vízgazdálkodásról szóló törvény 4. § (1) bekezdése rögzíti. Tehát az alaptevékenység  meghatározása nem a Vízmű Rt. jogosítványa.

	Az Rt. Alapszabályának 6/w. pontja a Vízmű hatáskörébe utalja annak lehetőségét, hogy  közmű fejlesztési hozzájárulást állapítson meg. A közmű fejlesztési hozzájárulás adójellegű kötelezettség, melyet kizárólag törvényben határozhatnak meg a jogalkotók (1987. évi XI. törvény a jogalkotásról 4. §  c)     pont ).
	A Kecskeméten speciálisan kialakított esővíz elvezetésre szolgáló csatorna tehát nem közüzemi szolgáltatás, de karbantartási költségeit sem lehet közműfejlesztési hozzájárulás címén a lakosságra terhelni. A Bácsvíz Rt. nem köthet polgári jogi szerződést erre a "szolgáltatást igénybe vevők" egyik rétegével, ugyanis azok nem kötelezhetők a szerződés megkötésére ( nem tekinthetők egyenrangúnak  a szerződő felek a tervezetben, ha  kategorikusan meghatározott díjtételt és szerződési feltételeket előre meghatározzák, kvázi közüzemi szerződésként ). A Vízmű nem is tagadhatja meg az esővíz elvezetést, mert e tárgyban sohasem állt és nem állhat közvetlenül  jogviszonyban sem a lakossággal, sem a gazdálkodó szervezetekkel.
	Mivel a  helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése  a települési önkormányzat feladatául jelölte meg a csapadékvíz elvezetést, a Bácsvíz Rt.-nek  Kecskemét Megyei Jogú Városának Önkormányzatával kell szerződést kötnie és nem az állampolgárokkal. A helyi adókról szóló  törvény taxatíve felsorolja a kivethető helyi adókat. Erre tekintettel, kizárólag  kommunális adó formájában háríthatja a képviselőtestület a  költségeket a lakosságra. Az adó megállapításánál azonban szem előtt kell tartaniuk az arányos közteherviselésre vonatkozó elvet.
	Mindezekre figyelemmel a Bácsvíz Rt. nem szerződhet a lakosság egyik rétegével az esővíz csatorna karbantartására, mert ez a tevékenység az önkormányzat kommunális feladatai közé tartozik.
	A Bácsvíz Rt szerződéskötésre vonatkozó kezdeményezését  Kecskemét Megyei Jogú Város Polgármestere vizsgálatunk lezárásáig felfüggesztette,  így alkotmányos visszásság  még nem keletkezett,  ezért e tárgyban ajánlással nem élek.
	A megküldött iratanyagból azonban kitűnik, hogy a Bácsvíz Rt. Alapszabálya olyan jogosítványokat tartalmaz, melyet csak törvény állapíthat meg, illetőleg, a jogalkotó már megfogalmazott.
	Az adójellegű kötelezettség megállapítását az önkormányzat nem adhatja át a nagyrészt tulajdonában álló víziközmű társaságnak, erre a törvények nem adtak felhatalmazást. A vízgazdálkodásról szóló törvény a víziközművek alaptevékenységét már megfogalmazták.
	Az Alapszabály  6/w.) pontjának hibás megfogalmazása az állampolgárok  tulajdonjogát és a jogbiztonságot veszélyezteti, mely alkotmányos visszássághoz vezetett.

Ajánlás

	1.) Felkérem Kecskemét Megyei Jogú Város Polgármesterét, az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján, hogy a Bácsvíz Rt. Alapszabályának 6/w.) pontjának módosítása iránt intézkedjen, mivel az laptevékenységet a vízgazdálkodásról szóló törvény meghatározta, illetőleg adójellegű kötelezettség megállapítására a Rt. nem jogosult.

	2.) Felkérem Kecskemét Megyei Jogú Város Polgármesterét, az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján, hogy az esővíz elvezetéssel kapcsolatos szolgáltatásra kössön szerződést a Bácsvíz Rt-gal, mivel a települési önkormányzat feladata a csapadékvíz elvezetésének biztosítása. 

	Felkérem Polgármester Urat, hogy az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján állásfoglalásáról, intézkedéséről 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1998. május 14.

Gönczöl Katalin