OBH 1810/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

Az eljárás megindulása:
	A panaszos - az ORFK Miskolci Rendőr-szakközépiskola volt hallgatója -beadványában azt sérelmezi, hogy a szakvizsgák letétele előtt 1996. augusztus 30.-án elbocsátották az iskola állományából, majd szeptember 15.-i hatállyal a hivatásos szolgálati viszonyát is megszüntették. Kérésére az ORFK vezetője engedélyezte, hogy az elmaradt vizsgát a Budapesti Rendőr-szakközépiskolán 1996. december 20-án letegye. A vizsgát megelőző napon történt egyeztetését követően, ott másnap közölték vele, hogy az engedély ellenére sem vizsgázhat, mivel már nincs állományban.
	A beadványban foglaltak összefüggnek a munkához a jogorvoslathoz, továbbá a jogállamisághoz, illetve annak elengedhetetlen elemét képező jogbiztonsághoz való alkotmányos jogokkal, ezért  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1)  bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Hivatkozva az Obtv. 18. § (3) bekezdésére az Országos Rendőrfőkapítányság Személyügyi Szolgálat vezetőjét a sérelmezett eljárások - különös tekintettel arra, hogy a már engedélyezett és előzetesen egyeztetett vizsga lehetőségét másnap miért tagadták meg a panaszostól - felülvizsgálatára kértem fel.

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1994. szeptember 15-én - az 1971. évi 10. tvr. 4.§-a alapján hat hónapos próbaidővel - kinevezésre került a rendőrség hivatásosos állományába. Az előirt szakképzettség megszerzése érdekében kinevezésével egyidejűleg a Miskolci Rendőr Szakközépiskolára vezényelték. A hat hónapos próbaidő leteltével - vezénylésének további fenntartása mellett - 1995 március 16-i hatállyal véglegesítették az ORFK Központi állományába.
	A szakképzés második évének tantárgyi záróvizsgáin a panaszos két tantárgyból elégtelen osztályzatot kapott. Kérésére a Rendőr Szakközépiskolák Tanulmányi és Vizsgarendje 76. pontja alapján az iskola parancsnoka engedélyezte a záróvizsga megismétlését. Az egyik tantárgyból a vizsga letétele a második kísérletre sem sikerült. Az eredménytelen záróvizsga alapján az iskola parancsnoka 1996. augusztus 7-én javasolta szolgálati viszonyának megszüntetését. Az - ORFK Személyügyi Főosztály vezetője - mint állományilletékes -  a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény /továbbiakban: Hszt./ 53. § h.) pontja; valamint az 59. § (1) bekezdés b.) és a 40.§ (2) bekezdésére alapozva szolgálati viszonyát 1996 szeptember 15-i hatállyal megszüntette.
	Az állományviszony megszűnését megelőző napon a panaszos - hivatkozva arra, hogy az iskola tanárai vele szemben elfogultak voltak - az ORFK vezetőjétől írásban kérte, hogy az eredménytelen záróvizsgát a Budapesti Rendőr Szakközépiskolán megismételhesse. Indokait méltányolva az Országos Főkapitány engedélyezte, hogy 1996. december 20-án ismételten vizsgát tegyen. Az előzetesen egyeztetett vizsganapon a kijelölt bizottság vezetője közölte a panaszossal, hogy nem vizsgázhat, mivel szolgálati viszony már megszűnt. Az ügy vizsgálatára felkért Személyügyi Szolgálat vezetőjének megállapítása, illetve tájékoztatása szerint a panaszos az előirt tanulmányi követelményeket nem teljesítette, ezért a Miskolci Rendőr Szakközépiskola parancsnokának javaslata és az annak alapján történt szolgálati viszony megszüntetése jogszerű volt.

A vizsgálat megállapításai:
	A fenti tényállás alapján megállapítottam, hogy panaszos beadványában szolgálati viszonyának megszüntetésén túlmenően, lényegében a méltányosság alapján engedélyezett, ismételt tantárgyi záróvizsga letételének elutasítását sérelmezte. 
	A hívatásos szolgálati viszonyra vonatkozóan a Hszt. rendelkezik. Az ügyre vonatkozóan annak 40. §- szerint  a "nem katonai vagy rendvédelmi oktatási intézményből hivatásos állományba felvett személy  részére a fegyveres szerv jellegének megfelelő, illetve a beosztásához szükséges tanfolyam elvégzését és vizsga letételét kell előírni. Ha a tanfolyamot önhibájából nem kezdte meg, vagy azt a meghatározott idő alatt nem fejezte be, illetőleg a vizsgát nem tette le, a szolgálati viszonya megszűnik. Az 59. § (1) bekezdése alapján "A törvény erejénél fogva szűnik meg a hivatásos állomány tagjának a szolgálati viszonya...b) a képzési kötelezettség teljesítésének elmulasztása [... 259. § (1) bekezdése, 336. § (2) bekezdése];. Ez utóbbiak szerint "259. § (1) A szolgálati viszonyt létesítő személyt, illetve azt a rendőrt, aki e törvény hatálybalépésekor még nem rendelkezik rendőri szakképzettséggel, a feltételek biztosítása mellett megfelelő határidő kitűzésével kötelezni kell a rendőri szakképzettség megszerzésére. Ha ennek az előírt határidőben nem tesz eleget, a szolgálati viszonya az 59. § (1) bekezdésének b) pontja alapján megszűnik. 336. § (2) A hivatásos állomány 45. évét még be nem töltött, és az előírt iskolai végzettséggel (szakképesítéssel) nem rendelkező tagjának a katonai vagy rendvédelmi oktatási intézményekben, illetve polgári oktatási intézményekben e törvény hatálybalépésétől számított 3 éven belül meg kell kezdenie az iskolai végzettség (szakképesítés) megszerzésére irányuló tanulmányait, és azokat az oktatási intézmény kötelező tanulmányi idején belül be kell fejeznie. Ennek elmulasztása esetén alkalmazni kell az 59. § (1) bekezdésének b) pontját. 
	A fenti rendelkezések alapján megállapítottam, hogy a panaszos által sérelmezett szolgálati viszony megszüntetése a törvény erejénél fogva jogszerű volt. A panaszos ugyanis nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy a szakképzésre irányuló tanulmányait a képzésre előirt két év tanulmányi idő alatt eredményesen befejezze. A szolgálati viszonyának megszüntetésére vonatkozó jog érvényesülésében ezért alkotmányos visszásság nem állapítható meg.
	Az alkotmány 57. § (5) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti". E jog részletes szabályait a Hszt. és annak végrehajtására kiadott "A belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek, valamint az önkormányzati tűzoltóság szolgálati viszonyban álló tagjai szolgálati viszonyának egyes kérdéseiről és a személyügyi igazgatás rendjéről  szóló 9/1997. (II. 12.) BM rendelet" / továbbiakban: Vr./ tartalmazza.
	A Hszt. 193. §-a rendelkezik a kérelem előterjesztésének lehetőségére. (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyával összefüggő ügyben szóban vagy írásban kérelmet terjeszthet elő. (2) A kérelmet szolgálati úton ahhoz a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz kell előterjeszteni, akinek a kérelem elbírálása a hatáskörébe tartozik. (3) Az elöljáró a kérelem tárgyában 30 napon belül intézkedni köteles. A Vr. a szolgálati jogvita és jogorvoslat rendje cím alatti 50. §-a szerint: (1) Az állomány tagja által a szolgálati viszonyával összefüggésben írásban vagy szóban benyújtott kérelem elbírálásakor a szolgálati elöljáró – a személyügyi szerv bevonásával – köteles az érintettet meghallgatni, a kérelem kivizsgálásáról feljegyzést készíteni, továbbá intézkedéséről a kérelmezőt 15 napon belül írásban tájékoztatni, munkáltatói intézkedést igénylő ügyekben a keletkezett iratokat állásfoglalásával együtt a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz felterjeszteni, aki a kérelem tárgyában 30 napon belül köteles intézkedni. A kérelemmel összefüggésben keletkezett iratok egy példányát a személyi anyagba is el kell helyezni. (2) Az állomány tagja kérelmet vagy panaszt csak a saját szolgálati viszonyát érintő ügyben, ezzel összefüggő döntéssel, intézkedéssel vagy ezek elmulasztásával kapcsolatban nyújthat be.
	A tényállás alapján megállapítottam, hogy a panaszos még hívatásos állományban volt, amikor a tantárgyi vizsga megismétlési lehetőségét kérte az ORFK vezetőjétől. Indokai alapján az ORFK vezetője a kérésének megfelelően engedélyezte a vizsga megismétlését. A panaszos az engedélyezésről szóló értesítés alapján felkészült és kapcsolatba is lépett a vizsgát szervező intézménnyel, ahonnan a felkészüléséhez útmutatást és vizsgaidőpontot kapott. Az intézmény kijelölt  "vizsgabizottsága" a hatáskör hiányában hozott elutasító döntésével megakadályozta a panaszost abban, hogy a kérelemhez és panaszhoz való alkotmányos jog alapján engedélyezett ismételt tantárgyi vizsgalehetőségét érvényesítse. 
	A vizsgára kijelölt intézmény az elöljárói döntés felülvizsgálatával és annak végrehajtása megtagadásával a kérelemhez fűződő jogot és az arra alapozott elöljárói döntést tartalmatlanná tette. E tartalmatlanná válás következtében ugyanis, sérült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik elengedhetetlen ismérve a jogbiztonság is. A jogbiztonságnak elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben a hatáskörben hozott elöljárói döntés -  az alárendeltek részéről végrehajtásra kerüljön és az érintettek részéről annak eredménye kiszámítható legyen.  Az előbbiekben kifejtettekre alapozva a vizsgára kijelölt intézmény "bizottsága" által elkövetett jogsértésekkel összefüggésben alkotmányos visszásságot állapítok meg.

A megállapított alkotmányos visszásság orvosolására az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21 § (1)  bekezdése alapján kezdeményezem, hogy az Országos Rendőrfőkapítányság vezetője tegyen intézkedést, hogy:
	1.) A kérelemhez fűződő jog alapján az általa engedélyezett  tantárgyi vizsga megismétlésére  kijelölt intézmény ne bírálhassa felül az engedélyezés jogszerűségét.
	2.) A panaszos részére az engedélyezett tantárgyi vizsga megismétlésének lehetősége ismételten biztosításra kerüljön.

Budapest, 1998. szeptember 9.

Dr. Polt Péter