OBH 1758/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László                                                                                                    

Az eljárás megindítása:
	A fiktív nevet használó - beadványa szerint a rendőrség hivatásos állományába tartozó - panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert véleménye szerint a megbízás alapján tiszti beosztást betöltő, de tiszthelyettesi vagy zászlósi rendfokozatú rendőrök nem kapják meg a beosztásuknak megfelelő illetményt. Sérelmezte továbbá, hogy az ügyeletes tisztek nem kapnak délutáni és éjszakai pótlékot. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jogok:
A végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez való jog  (Alk. 70/B.§ (3) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
99. § (1) A hivatásos állomány tagja havi illetményre jogosult. Az illetmény beosztási és rendfokozati illetményből, illetménykiegészítésből, valamint illetménypótlékokból áll.
254. § (2) A 104. §-ban meghatározott pótlékokon felül a hivatásos állomány tagját az illetményalap százalékában a következő pótlékok illetik meg:
c) szolgálatonként:
 	 -	 ügyeleti pótlék	 3,8-7,4%
(3) A (2) bekezdés szerinti pótlék a hivatásos állomány tagjának a pótlékkal elismert tevékenység tényleges kifejtésének, illetve beosztás betöltésének idejére jár.
342. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben részletesen szabályozza:
c) a besorolási osztályok beosztási kategóriáiba történő besorolás, valamint az illetménypótlékok fizetése feltételeinek általános szabályait,   

140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
Illetménypótlék
28. § (1) A hivatásos állomány tagja akkor jogosult a Hszt.-ben meghatározott illetménypótlékra, ha olyan beosztást tölt be, amely az átlagosnál nagyobb veszéllyel vagy fokozott igénybevétellel, illetve többletkövetelmények teljesítésével jár, továbbá, ha az átlagosnál kedvezőtlenebb körülmények elviselésére kényszerül, és ezeket a követelményeket és körülményeket a beosztási illetményben nem lehet elismerni.
(2) Az illetménypótlék a hivatásos állomány tagjának a pótlékra jogosító szolgálati tevékenység tényleges kifejtésének, illetve a beosztás betöltésének idejére jár.
Ügyeleti pótlék (díj)
39. § Ügyeleti pótlékra (díjra) jogosult - a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásokban szolgálatot teljesítők kivételével -, aki szolgálatvezénylés alapján ügyeleti szolgálatot lát el. Nem jár ügyeleti pótlék (díj) azért a szolgálatért, amelyért más címen illetékes pótlék (díjazás) (éjszakai, orvosi stb.).
55. § (1) Éjszakai pótlékra az jogosult, aki vezényléses vagy váltásos szolgálati időrendszerben - a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásokban szolgálatot teljesítők kivételével - este 22 óra és reggel 6 óra között látja el szolgálati feladatát.
56. § (1) Délutáni pótlékra az jogosult, aki vezényléses vagy váltásos szolgálati időrendszerben - a folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásokban szolgálatot teljesítők kivételével - délután 14 óra és este 22 óra között látja el szolgálati feladatát.

Megállapított tényállás:
	A panaszban foglaltak szerint a rendőrségen kb. 1000 - 1500 olyan hivatásos státusz van, amelyet tiszti rendfokozatú személyek tölthetnek be és a beosztás meghatározott iskolai végzettséghez kötött. Mivel a testületnél nincs elegendő tiszt, ezért a folyamatos munkavégzés érdekében ezeket a nagy tapasztalatokat igénylő beosztásokat - szóbeli megbízás alapján - tiszthelyettesek, zászlósok látják el. Tekintettel arra, hogy megbízásukról parancs nem készül - mert a képzettségi követelményeknek nem felelnek meg - nem részesülnek a megbízással betöltött beosztás szerint járó illetményben sem.
	A kialakult gyakorlat egyéb hátrányos következményekkel is jár. Például egy ügyeletes tiszti beosztást ellátó zászlós ügyeleti pótlékban nem részesül, ugyanakkor a vele együtt, ugyanabban a váltásban (19 órától 07 óráig) szolgálatot teljesítő járőrvezető részére 3 óra délutáni és 8 óra éjszakai pótlékot számolnak el.
	A vizsgálat érdekében Országos Rendőrfőkapitányság vezetőjétől kértem tájékoztatást.

A vizsgálat megállapításai:
	A országos rendőrfőkapitány tájékoztatása szerint az 1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) 72. és 73. §-ai meghatározzák az iskolai végzettségi követelményeket és a törvény végrehajtására kiadott 9/1997. (II.12.) és 11/1997. (II.18.) BM rendeletek konkrétan megszabják, hogy az egyes beosztásokhoz milyen iskolai végzettség szükséges. A hatályos szervezési állománytáblázatokban meghatározták, hogy az egyes szerveknél - a feladatok függvényében - milyen arányban hoznak létre tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi és közalkalmazotti munkaköröket. Ezek az állománytáblázatok az optimális helyzetre készültek, azonban a tényleges helyzet ettől eltérő. A jelenlegi kb. 10-15 %-os fluktuáció, az iskoláztatási, képzési kapacitás mellett lehetetlen biztosítani azt, hogy minden egyes beosztásban a képesítési követelményeknek megfelelő személy kerüljön kinevezésre.
	Ezért fordul elő viszonylag nagy számban, hogy tiszti beosztásokban - ideiglenesen - zászlósi vagy tiszthelyettesi rendfokozatú munkatársak dolgoznak.
	A tájékoztatás idején 2247 zászlósi és 153 tiszthelyettesi besorolású rendőr töltött be tiszti beosztást. Az eltérő munkakörben foglalkoztatott állomány döntő többsége - közel 2000 fő - a beosztásához szükséges iskolákat végzi. A BRFK 387 munkatársa végzi a Rendőrtiszti főiskolát, 504 rendőr más állami főiskolára vagy egyetemre jár és további 152 személy szakmai felsőfokú tanfolyamot végez. Ebből következően az eltérő beosztásban történő foglalkoztatás csak ideiglenes állapot, amely a szükséges iskolai végzettség megszerzéséig tart. Ezt követően az érintettek kinevezése megtörténik. Hasonló helyzetben vannak a polgári életből felvett - egyetemet, főiskolát végzett - rendőrök, akiket a felsőfokú rendőrszervező tanfolyam elvégzése után léptetnek elő tisztté. Ez évente 450-500 rendőrt érint.
	Szóbeli megbízással 23 rendőr töltött be tiszti beosztást. Az ilyen jellegű megbízás a Hszt. alapján a 30 napot nem haladhatja meg. Ezt követően kerül sor az írásban történő elrendelésre, mert csak 30 napot meghaladó megbízás esetén adható díjazás a megbízott részére.
	A beosztáshoz tartozó feladatot megbízással végző állomány - amennyiben a képesítési követelményekkel rendelkezik és eredeti beosztásuk alól mentesítették őket - a besorolásnak megfelelő illetményt megkapja. Beosztásuk ellátása melletti megbízás esetén a többletszolgálatukért az illetményalap 25-100 %-ig terjedő díjazásra jogosultak.
	Korábbi panaszok alapján már folytattam vizsgálatot az ügyeleti pótlékra jogosultak körének megállapításával összefüggésben. (OBH 10543/1997, OBH 7398/1998) A vizsgálat érdekében véleményt kértem az országos rendőrfőkapitánytól.
	Az országos rendőr-főkapitány - a BM közgazdasági helyettes államtitkárával egyeztetett - álláspontja szerint a jogalkotó szándéka az illetménypótlékok rendszerének kialakításakor nem egy-egy beosztás pótlékolására irányult, mert a beosztás betöltője a munkájáért a beosztási helyre megállapított illetményt kap. A pótlékrendszer az alapilletményben nem foglalt többletteljesítményt, körülményt, igénybevételt ellentételezi. Az ügyeleti pótlék az eredeti beosztást meghaladóan teljesített egy-egy szolgálat ellentételezésére szolgál.
	Ez az álláspont megfelel a kormányrendelet 28. § (1) bekezdésének, amely szerint a hivatásos állomány tagja akkor jogosult a Hszt.-ben meghatározott illetménypótlékra, ha olyan beosztást tölt be, amely az átlagosnál nagyobb veszéllyel vagy fokozott igénybevétellel, illetve többletkövetelmények teljesítésével jár, továbbá, ha az átlagosnál kedvezőtlenebb körülmények elviselésére kényszerül, és ezeket a követelményeket és körülményeket a beosztási illetményben nem lehet elismerni. A (2) bekezdés alapján az illetménypótlék a hivatásos állomány tagjának a pótlékra jogosító szolgálati tevékenység tényleges kifejtésének, illetve a beosztás betöltésének idejére jár. 
	A Hszt. által rendszeresített pótlékrendszer a folyósítandó pótlékokat alapvetően két csoportra osztja: az adott beosztáshoz kapcsolódó pótlékokra (adott munkakörben a szokásosnál több vagy nagyobb szakértelmet igénylő, többlet igénybevételt jelentő feladat ellátására alapozva), amelyek az úgynevezett rendszeres pótlékok és a meghatározott plusz teljesítményhez, tevékenységhez kapcsolódó pótlékokra.
	Az ORFK vezetésének álláspontját támasztja alá, hogy az ügyeleti pótlék nem a rendszeres pótlékok között szerepel, a törvény ezektől különválasztja és a jogszabályban való elhelyezéssel, illetve a "szolgálatonként" kifejezéssel jelzi, hogy eseti járandóságról van szó. 
	A Hszt. 342. § (1) bekezdése a Kormányt hatalmazta fel, hogy rendeletben részletesen szabályozza az illetménypótlékok fizetése feltételeinek általános szabályait.
	Az Alkotmány 35. § (2) bekezdése szerint a Kormány rendelete és határozata törvénnyel nem lehet ellentétes. A felhatalmazás kereteinek túllépése - a jogforrási hierarchia rendjének megsértésén keresztül - alkotmányellenességet eredményez.
	Jelen esetben a Kormány rendelete nem lépte túl a felhatalmazás kereteit, mivel a felhatalmazás a pótlékok fizetésének feltételei megállapítására is kiterjedt. A rendelet az ügyeleti pótlék tekintetében a hivatásos katonákra vonatkozó szabályozással megegyező tartalmú feltételt állapított meg valamennyi - a Hszt. személyi hatálya alá tartozó - hivatásos állományúra nézve. Az ügyeleti pótlékra vonatkozó feltétel jogszabályi elhelyezésének célszerűségét az országgyűlési biztos hatáskör hiányában nem vizsgálhatja. Vizsgálataim során - a fentiekre figyelemmel - alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.
	A szolgálati törvény várható módosítására tekintettel - a tárcaközi egyeztetés már folyamatban van - ismételten tájékoztatást kértem az országos rendőrfőkapitánytól arra nézve, hogy a módosítások érintik-e az ügyeleti pótlékra vonatkozó szabályokat. A tájékoztatás szerint a pótlék elnevezése eseti ügyeleti pótlékra változna. Az új elnevezéssel egyértelműbbé válna, hogy csak azok jogosultak erre a pótlékra, akik alaptevékenységükön kívül, eseti jelleggel látnak el ügyeleti feladatokat. A folyamatos ügyeleti szolgálat - mint munkaköri alapfeladat - továbbra sem kerül pótlékolásra. Az országos rendőrfőkapitány arról is tájékoztatott, hogy ügyeleti pótlék megfizetése tárgyában, munkaügyi per sehol nincs folyamatban.
	A panaszos azt is sérelmezte, hogy az ügyeletes szolgálatot ellátók nem kapnak délutáni és éjszakai pótlékot. Az Alkotmány 70/B.§ (3) bek.-ben deklarált jog nem szenvedett sérelmet sem a kifogásolt jogi rendelkezés, sem az Országos Rendőrfőkapitányság által követett gyakorlat miatt. A panaszos által felsorolt egyéb szolgálati beosztások, ahol délutáni és éjszakai pótlék fizethető, nem hasonlíthatók össze az ügyeletes szolgálattal, függetlenül attól, hogy azonos kategóriába vagy fizetési fokozatba tartoznak az egyes beosztást betöltők. Más munkakörülmények között dolgozik a baleseti helyszínelő és a kapitányság épületében szolgálatot teljesítő, általában pihenési lehetőséggel is rendelkező ügyeletes tiszt. A délutáni és éjszakai szolgálatellátás az ügyeleti szolgálat jellegéből adódik, a jogszabályban megállapított beosztási illetmény a támasztott követelményekkel összhangban van.
	Ha az érintettek sérelmezik, hogy részükre nem a törvénynek megfelelően fizetnek pótlékot, illetve adnak pihenőidőt, a törvény értelmében az őket megillető díj vagy szolgáltatás teljesítésére való kötelezést igényelhetik a bíróság útján.

	A fentiek alapján az ügyben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg, ezért a további vizsgálatot lezárom. 

Budapest, 2000. június 6.

Gönczöl Katalin