OBH 1755/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó:  dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában Szarvas Város Önkormányzat Képviselő-testületének működését  kifogásolta. Kritikával illette a Képviselő-testület több döntését, és azt, hogy a Szervezeti Működési Szabályzatot rendszeresen és súlyosan megsértik, továbbá a közérdekű javaslatokról és panaszokról szóló törvény és végrehajtási rendeletének előírásai ellen vétenek.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált panaszhoz való jog és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

A panaszos azt sérelmezte, hogy különböző ügyekben fordult az önkormányzathoz, illetve annak képviselőjéhez, a polgármesterhez, mely beadványok sorsának közös jellemzője, hogy általában nem jutottak el a testülethez, felvetéseit a képviselő-testület érdemben nem tárgyalta, azokra megfelelő tartalmú választ nem kapott. A polgármester levelei - egy kivétellel - iktatószám nélkül érkeztek, volt olyan amelyiken bélyegző lenyomat sem volt. Olyan eset is előfordult, hogy beadványát a polgármester visszaküldte azzal a megjegyzéssel, hogy "...semmilyen intézkedésre nem köteleznek..."

Panaszának egy része adatvédelmi és információ szabadsággal összefüggő kérdéseket vetett fel, ezért azokat már korábban áttettem az Adatvédelmi Biztos Irodájához.

A panaszos rendelkezésemre bocsátott beadványai 1993-ig nyúlnak vissza. A polgármesterhez és a testülethez címzett beadványában felhívta a figyelmet a város lapjának működésére, tekintve, hogy álláspontja szerint a "Szerkesztő" aláírással megjelölt c. írásban az emberi tisztesség legelemibb szabályait is félretéve, minősíthetetlen hangnemben arról a cikkéről szól, melynek közlését a lap megtagadta. Arra kérte a címzetteket, hogy tegyék lehetővé cikkének megjelenését a Szarvas és Vidéke újságban, továbbá az érintett szerző kérjen bocsánatot a város lakosságától a téves tájékoztatásért. A polgármesterhez címzett külön beadványban pedig azt kérte, hogy mint a lap felelős kiadója tegye lehetővé az újságban megjelent és a Középhalmi iskolai üggyel kapcsolatos tények a következő testületi ülésen ismertetésre kerüljenek.
A válasz a polgármestertől napokon belül megérkezett (valóban iktatószám nélkül), melyben arról értesíti, hogy az ügy csekély jelentőségű, testületi ülésen való tárgyalását nem teszi lehetővé. "Leveleit, melyek semmilyen intézkedésre nem köteleznek, ezennel visszaszolgáltatom."
A panaszos által megküldött iratanyagban szereplő következő dokumentum 1995. február 20-i keltezésű, melyben a városi termálvíz hasznosításával kapcsolatos észrevételit, javaslatait fejtette ki a panaszos. Beadványát lakókörzetének önkormányzati képviselője részére is megküldte.
A polgármestertől kapott következő levél kelte 1995. december 12. napja. Ebben a panaszosnak azt javasolja a polgármester, hogy vegyen részt bizottsági (hat felsorolás) munkában. Levele végén pedig arról biztosítja, hogy természetesen továbbra is szívesen veszik a Szarvas és Vidéke lapban való publikálását, "melyek jobbító szándékúak és nem téves információk alapján megfogalmazott rágalmazások."
Azonnali levélváltásban a panaszos közgazdász végzettségére tekintettel a gazdasági bizottságot jelölte meg a felkínált munkavégzésre. Hónapokkal későbbi levelében arról érdeklődött, hogy a biztonsági munka részvételében mi a teendője, mert értesítést nem kapott. Röviddel ezután a polgármester válaszában közölte, hogy bármelyik bizottsági munkában való közreműködésének lehetőségét a testület elvetette, ellenben javasolta, hogy vegyen részt a testület ülésein vagy a közmeghallgatáson.
Ekkor már 1996-ban vagyunk, mely év április 11-én, a panaszos beadványában ezt az eljárást sérelmezte és egyidejűleg visszautasította a polgármester válaszlevelében megfogalmazott minősítést, mely szerint cikkei, észrevételei rágalmazások. Továbbra is szorgalmazta cikkei megjelenését  a Szarvas  és Vidéke újságban, majd egy összegzést is adott, mivel 1994 óta az újságnak leadott hét kézirata közül egy sem jelent meg.
1997. december 29-én ismételten a testülethez fordult, hivatkozva az önkormányzati törvényre, kéréseket intézett a testülethez:
Ki felelős a testületi határozat szövegének megváltoztatásáért.
Termálfűtéssel kapcsolatos károk kimutatása, a felelős megállapítása. 
Ingatlanok eladásával, bérbeadásával összefüggő kérdések, tájékoztatás az ebből származó bevételekről, kintlevőségekről. 
A volt Szarvasi Állami Tangazdaság üdülőjének berendezési tárgyait mennyiért vásárolta meg az önkormányzat.
Vizsgáltassák meg a polgármesteri hivatal ügyirat-kezelési rendjét, különös tekintettel a lakosságtól érkező bejelentések, panaszok nyilvántartására és ügyintézésére. 
A határozatokról és végrehajtásukról a sajtó útján tájékoztassák a lakosságot.
A képviselő-testület 1998. január 28-án a panaszos felvetéseit azzal az indokolással nem tárgyalta érdemben, mivel a panaszos az ülésen nem jelent meg. A polgármester erről értesítette a panaszost, mely levélben meghívta a soron következő közmeghallgatásra, ahol felteheti kérdéseit, bővebben kifejtheti véleményét, bízva abban, hogy megnyugtató válaszokat fog kapni.
A panaszos később arról  tájékoztatott, hogy a közmeghallgatásra 40 pontban összefoglalt kérdéseiért és korábbi beadványaiért bírósággal fenyegették. A fenyegető(k) kilétét közelebbről nem nevezte meg. A közmeghallgatás elé szánt  felvetéseit hét főbb kérdéscsoport köré építette a következő címekkel: termálprogram 15 pont, okirat-hamisítás 6 pont, földügy 3 pont, vagyongazdálkodás 7 pont, városkép megőrzés 2 pont, önkormányzati hetilap 4 pont, adóügy 1 pont, bejelentések intézése 2 pont.

Az ügy jogszabályi háttere

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
2. § (1) A helyi önkormányzat érvényre juttatja a népfelség elvét, helyi közügyekben demokratikus módon, széles körű nyilvánosságot teremtve kifejezi és megvalósítja a helyi közakaratot.

1977. évi I. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 11/1977. (III. 30.) MT rendelettel
Tv. 2. § A közérdekű bejelentéseket, javaslatokat és panaszokat e törvény szerint kötelesek elintézni:
Tv. 4. § (1) A közérdekű bejelentés olyan körülményre, hibára vagy hiányosságra hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja.
(2) A közérdekű javaslat társadalmilag hasznos cél elérésére irányuló kezdeményezés.
(3) A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat.
Tv. 10. § (1) A közérdekű bejelentések és javaslatok vizsgálatában és elintézésében eljáró és közreműködő szervek kötelesek az ügy érdemi vizsgálása érdekében haladéktalanul megtenni a szükséges intézkedést.
(2) A közérdekű bejelentéseket, illetőleg javaslatokat általában harminc napon belül el kell bírálni.
(3) Ha a vizsgálat előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a bejelentőt (javaslattevőt) harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével.
Tv. 11. § (1) Az elintézésre hivatott szerv a vizsgálat befejezésekor a tett intézkedésről vagy annak mellőzéséről köteles a bejelentőt (javaslattevőt) írásban haladéktalanul értesíteni. Az állásfoglalás indokait is közölni kell.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos javaslataira, felvetéseire egyrészt írásban, másrészt a közmeghallgatást követően bizottság által történt meghallgatás útján választ kapott. A panaszos javaslatai, észrevételei közérdeklődésre tarthattak számot, de nem egyéni sérelmekként fogalmazódtak meg. Egyéni sérelemként a bizottsági munkában való felkérést követő önkormányzati visszalépés értékelhető. A bizottsági munkavégzésre való feltérés, majd annak mellőzése az önkormányzat működésével összefüggő és nem hatósági jogköréből eredő intézkedés.
Az iktatószám nélkül kiadott (esetleg még bélyegzővel sem ellátott) válaszok azonban ténylegesen olyan benyomást keltenek, hogy az ügyirat-kezelési szabályok egyéni módon kerültek értelmezésre a polgármesteri hivatalban.
Az Alkotmány 64. §-a által biztosított panaszjog alkotmányos cél nélküli korlátozását jelentené, ha azt kizárólag a panasz benyújtásához való joggal azonosítanánk, ez ugyanis formai jellegű követelmény, a panaszjogból az eljáró közigazgatási szervre háruló tényleges kötelezettségek így nem lennének levezethetőek. Az Alkotmányban biztosított panaszjog tényleges érvényesüléséhez elengedhetetlenül fontos, hogy az érintett szerv az eljárására vonatkozó jogszabályi előírásokat betartsa, eleget tegyen az előírt kötelezettségének, a számára előírt határidőkön belül vizsgálja meg a beadványt stb. A panaszjog tényleges érvényesülésének minimális feltételei sem teljesülnek akkor, ha panasz címzettje a beadványra nem reagál, illetve az ügyet ténylegesen nem vizsgálja. Amint azt az Alkotmánybíróság a 35/1994. számú határozatában kifejtette, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye azt a kívánalmat is magában foglalja, hogy a közhatalmi eljárások során ne kerülhessen sor önkényes döntésekre. Az önkényesség megnyilvánulhat abban is, ha az államigazgatási szerv egyszerűen nem tesz eleget eljárási kötelezettségének, hiszen az hatását tekintve éppúgy kiszámíthatatlanságot eredményez.
Mindezek a kritériumok panaszos beadványai, felvetési kapcsán nem valósultak meg, tekintve, hogy azokra válaszok születtek, mégpedig olyan tartalmú válasz megfogalmazásával, melyet a közérdekű javaslatokkal kérdésekkel megszólított és e kérdésekben nem hatóságként eljáró önkormányzat megfelelőnek tartott. A fent kifejtettek alapján megállapítottam, hogy Szarvas Város Önkormányzat polgármestere és képviselő-testülete a panaszhoz való alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem okozott. Az iktatószám nélküli, (esetleg még bélyegzővel sem ellátott), az ügyiratkezelési szabályok megsértésével kiadott válaszok azonban a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben aggályosak. Visszásságot azonban nem lehet megállapítani konkrét alkotmányos alanyi jog sérelme hiányában.
Felhívom ugyanakkor Szarvas Város Önkormányzat Jegyzőjét az ügyiratkezelési szabályok fokozott betartására és ennek megkövetelésére az általa vezetett hivatal munkatársaitól. 

Budapest, 2000. március 9.

Dr. Polt Péter