OBH 1654/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

Panaszos kifogásolta, hogy mozgáskorlátozott engedéllyel ellátott személygépkocsiját várakozni tilos jelzésű táblával védett területről elszállították. Panaszos újságcikkeket mellékelve nemcsak a saját ügye, hanem a probléma általános vizsgálatát is kérte.

Vizsgálatot a jogállamiságból levezethető jogbiztonság sérelmének gyanúja miatt  indítottam.

Kapcsolódó jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)

1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes  rendelet a közúti közlekedés szabályairól (KRESZ)
15.§ (6) Az (1) bekezdés b) pontjában említett jelzőtábla alatt kiegészítő tábla utalhat arra, hogy a várakozás kijelölt rakodóhely szabadon hagyása érdekében tilos. A kiegészítő tábla feltünteti azt az időszakot és távolságot is, amelyen a tilalom fennáll (61/c. ábra). Ilyen helyen az áruszállító jármű a folyamatos fel- és lerakodáshoz szükséges ideig maradhat; más jármű - akár 5 percnél hosszabb ideig is - akkor tartózkodhat, ha a vezető a járműnél marad és áruszállító jármű érkezésekor annak a rakodóhelyre való beállását haladéktalanul lehetővé teszi.
15.§ (9) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett jelzőtáblák alatt elhelyezett kiegészítő tábla (63/b. ábra) azt jelzi, hogy az itt szabálytalanul várakozó járművet elszállítással eltávolíthatják.

41.§ ...(3) Mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító jármű vezetője) a járművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást jelzőtábla tiltja. A kijelölt rakodóhelyre vonatkozó rendelkezés [15. § (6) bek.] azonban e járműre is irányadó.

51/A. § A 14. § (13), a 40. § (9) és a 41. § (3) bekezdésében említett jogosultság azt a mozgáskorlátozott személyt illeti meg, aki a lakóhelye szerint illetékes egészségügyi hatóságtól erre engedélyt kapott és járművén az engedélyre utaló jelzés van.

59. § (1) A rendőrhatóság - az üzemben tartó értesítése mellett és költségére - elszállítással eltávolíthatja azt a járművet, amely
a) a 15. § (9) bekezdés 63/b. ábra szerinti kiegészítő táblával ellátott megállást vagy várakozást tiltó jelzőtábla hatálya alá eső területen várakozik,
b) a 37. § (4) bekezdésében, továbbá a 40. § (1)-(3) és (5), valamint a (8) bekezdésének b), illetőleg c) pontjában meghatározott megállási tilalom megszegésével, illetőleg a rendelkezésekben meghatározott megállási feltételek figyelmen kívül hagyásával szabálytalanul várakozik,
c) kijelölt rakodóhelyen szabálytalanul tartózkodik,
d) a mozgáskorlátozottak gépkocsijai részére fenntartott - kiegészítő táblával megjelölt - várakozóhelyen jogosulatlanul várakozik,
e) kerékpárúton várakozik.
A jármű elszállítására - a rendőrhatóság értesítése mellett - a közlekedési hatóság, illetőleg az út kezelője is jogosult.

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
6. § (1) Az országos rendőrfőkapitány a jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi eszközei által meghatározott keretek között önálló felelősséggel vezeti az ORFK-ot, irányítja, ellenőrzi a rendőr-főkapitányságok működését és szakmai tevékenységét.

45. § (1) A Rendőrség, illetőleg a rendőr a feladata ellátása során jogosult - a külön jogszabályban meghatározott módon - a közterületen szabálytalanul elhelyezett járművet elszállíttatni vagy egyéb módon eltávolíttatni, ha az a közúti forgalom biztonságát vagy a közbiztonságot veszélyezteti.......

143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet a kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról
1. § (1) A rendőrség bűnüldözési és közrendvédelmi szervei a közterületen szabálytalanul elhelyezett jármű rögzítésére és a jármű elszállítására irányuló, az Rtv. 45. §-ának (1) és (2) bekezdésében meghatározott intézkedés (a továbbiakban együtt: intézkedés) alkalmazása során az e rendeletben foglaltak szerint jár el.
6. § Nem rögzíthető
a) a tűzcsapnál vagy tűzcsapszekrénynél álló jármű;
b) a tűzoltási felvonulási úton álló jármű;
c) a közúti forgalom biztonságát vagy a közbiztonságot veszélyeztető jármű;
d) a megkülönböztető fény- és hangjelző készülékkel jogszerűen felszerelt jármű;
e) a diplomáciai és konzuli képviseletek, valamint nemzetközi szervezetek és ezek nemzetközi szerződés alapján kiváltságokat és mentességeket élvező tagjai és családtagjai megkülönböztető rendszámmal ellátott járműve;
f) a háziorvosi szolgálat ellátására utaló, jogszabályban meghatározott jelzéssel ellátott jármű;
g) a figyelmeztető jelzést jogszerűen alkalmazó jármű;
h) az érvényes igazolvánnyal ellátott mozgássérült járműve, ha az igazolványt a jármű szélvédője alatt jól látható módon helyezték el.

1987. évi XI. törvény a jogalkotásról
49. § (1) A miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője jogszabályban meghatározott irányítási jogkörében a közvetlen irányítása alá tartozó szervek tevékenységét szabályozó utasítást adhat ki.
55. § (1) A miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője irányelvet és tájékoztatót adhat ki.......

Egyéb:
13/1996. ORFK Intézkedés
a kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos rendőri feladatokról

60/1992. (XI. 17.) AB határozat

9/1992. (I. 30.) AB határozat

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai:
 A becsatolt iratokból megállapítottam, hogy a panaszos 1998. január 8-án, várakozni tilos rakodási terület jelzésű táblával védett területen várakozott, ezért személygépkocsiját elszállították. A panaszos kifizette az elszállítás 8400 Ft-os díját.

A KRESZ idézett rendelkezései értelmében, a mozgáskorlátozott megkülönböztetett jelzésű gépkocsi főszabályként parkolhat várakozni tilos jelzéssel védett területen, de a kijelölt rakodóhelyre vonatkozó rendelkezés [15. § (6) bek.] e járműre is irányadó. A KRESZ 15.§ (6) bekezdésével védett rakodási területről a rendőrség a  KRESZ 59. §-a alapján a szabálytalanul megálló járművet elszállíthatja. Ebből következően a rakodási terület várakozni tilos táblával védett helyről a mozgáskorlátozott járműve is elszállítható. Panaszos ügyében az eljáró hatóság jogszabályi előírást nem sértett.

Vizsgáltam, hogy a jogszabályi rendelkezések lehetőséget adnak-e a mozgáskorlátozott járműve esetén méltányos eljárásra.

A 143/1995. (XI. 30.) Korm. rendelet szabályozza a kerékbilincs alkalmazásának és a jármű elszállításának feltételeit.  A Korm. rendelet. 6.§-a  meghatározza azon eseteket, melyeknél a feltételek megléte esetén sem alkalmazható a kerékbilincs  Így nem alkalmazható kerékbilincs az érvényes igazolvánnyal ellátott mozgássérült járművénél sem. A járművek elszállításának szabályainál ilyen kivételt a kormányrendelet nem tartalmaz. Így a KRESZ 59. §-ában felsorolt esetekben az intézkedő rendőr döntésétől függ, hogy a KRESZ-be ütköző módon parkoló mozgássérült jelzéssel ellátott, vagy pl. megkülönböztető jelzéssel ellátott járművet elszállíttatja-e.

A rendeletben foglaltak alkalmazását elősegítendő az ORFK vezetője intézkedést adott ki. A 13/1996. ORFK intézkedés a kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályok egységes értelmezése és a jogszerű eljárási gyakorlat kialakítása érdekében részletszabályokat tartalmaz. Így többek között az intézkedés 17. pontja kimondja, hogy "a feltételek megléte mellett is csak rendkívül indokolt esetben és a rendőri szerv vezetőjének  ( ügyeletesének ) előzetes tájékoztatása után, és külön szóbeli engedély alapján szabad elszállítani :
- a  143/1995 (XI.30.) Korm. rend. 6.§ d)-h) pontjaiban felsorolt 
- a nyilvánvalóan rendőrségi tulajdont képező járműveket."

Az ORFK intézkedése a  143/1995 (XI.30.) Korm. rend. 6.§ d)-h) pontjai esetében csak rendkívül indokolt esetben teszi lehetővé a gépjármű elszállítást azzal, hogy ahhoz a rendőri szerv vezetőjének engedélye szükséges. Ez a további feltétel lehetőséget ad arra, hogy a felettes mérlegelje, hogy a szabálytalan parkolás mennyiben veszélyezteti a közlekedés biztonságát. A szerv vezetője dönthet úgy, hogy ezen járműveknek indokolt köz vagy méltányolható magánérdekből kivételes elbánást biztosítani, és ez esetben a jármű elszállítását nem engedélyezi.
 Az ORFK intézkedés 19. pontja tartalmazza, hogy mérlegelés során mit kell a forgalmat nagymértékben akadályozónak tekinteni, illetve mi jelenthet baleseti veszélyt. 
A KRESZ 59. §-a értelmében a jármű elszállítására - a rendőrhatóság értesítése mellett - a közlekedési hatóság, illetőleg az út kezelője is jogosult. Az 1991. évi XX. törvény 92. § (1) bekezdése értelmében közút kezelőjén az 1988. évi I. tv. 15. § (2) bekezdése vonatkozásában a helyi önkormányzat képviselő-testületét kell érteni.  Így Budapesten a fővárosi közterület-felügyelet szervezetéről és feladatairól szóló  79/1995. (XII. 13.) Főv. Kgy. rendelet 4.§ d.) pontja alapján a közterület-felügyelő a jármű közterületről eltávolításáról intézkedhet.
Mivel ez esetben csak értesíteni kell a rendőrhatóságot, az ORFK intézkedés 17. pontjában  írt kivételes elbánás lehetősége ez esetben nem érvényesül.
Ez arra vezet, hogy egy ugyanazon a  tiltott helyen parkolás nem azonos szankciót vonhat maga után, attól függően, hogy mely szerv intézkedett. A jogbiztonság megköveteli, hogy az állampolgárok számára egyértelmű legyen a szankció, előre láthassa magatartása következményeit.
Az ORFK intézkedésben meghatározott fogalmakat és kivételes szabályokat az állampolgárokat érintő eljárásban alkalmazza a rendőrség.
Az ORFK intézkedés tartalmát azonban az állampolgárok nem ismerhetik meg. Így többek között az abban foglalt méltányosság alkalmazását sem kérhetik. Ez a nem megfelelő szintű szabályozás egységes joggyakorlatot nem segíti elő.
Kiszámítható és a norma címzettjei számára egyértelmű és megismerhető rendelkezések hiánya  jogbizonytalanságot okoz.

A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV törvény  6. §-a  felhatalmazza az országos rendőrfőkapitányt, hogy  a jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi kerete között  irányítsa a rendőr-főkapitányságok működését. 
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI törvény (továbbiakban Jat.) azonban élesen elválasztja a jogszabályokat az állami irányítás egyéb jogi eszközeitől. Annak érdekében, hogy az utóbbi a jogalkotás funkcióit ne vehesse át, több garanciális szabályt épít be. Állampolgárok jogait kötelezettségeit érintő szabályokat jogszabályban kell meghatározni. Ezért a jogalkotásról szóló 1987. évi XI törvény rendelkezéseibe ütközik, ha az intézkedés - amely nem jogszabály - jogszabály rendelkezéseit  módosítva további részletszabályokat ír elő.
A jogállamiságból levezethető jogbiztonság nem megfelelő érvényesülése az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésével védett alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot okozhat.

Előzőekre tekintettel a 143/1995 (XI.30.) Korm. rendelet alkalmazásából származható alkotmányos visszásság elkerülése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  25. §-a alapján:

Javaslom a Belügyminiszternek, fontolja meg a gépjármű elszállításánál alkalmazandó méltányosság szabályozása érdekében, a kerékbilincs alkalmazásával és a járművek elszállításával kapcsolatos szabályokról szóló 143/1995 (XI.30.) Korm. rendelet  fenti kívánalmaknak megfelelő kiegészítését.

Budapest, 1999. szeptember 8.

Gönczöl Katalin