OBH 1435/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert felesége által 1996. december 3-án Budapest területén elszenvedett közlekedési balesetének vizsgálata során - véleménye szerint - a rendőrség számtalan mulasztást követett el, a tanúk kihallgatására a baleset után hosszú idő múlva kerített sort, a bizonyítási kísérlet irreális volt, a meghozott határozatok törvénysértőek voltak.

A személyes meghallgatás és a becsatolt iratok alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese vizsgálatot rendelt el az 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) bekezdésére tekintettel az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében meghatározott jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog esetleges sérelmének - alkotmányos visszásság - megállapítása érdekében.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény;
A Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény;
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény.

A megállapított tényállás

A panaszos feleségét 1996. december 3-án az esti órákban Budapest, XIV. Hungária krt. és Erzsébet királyné út kereszteződésében a kijelölt gyalogátkelőhely közelében egy személygépkocsi elütötte, az elszenvedett súlyos sérülések következtében néhány nap múlva elhunyt. 

A BRFK. Közlekedésrendészeti Főosztály Közlekedés-Baleseti Osztály a nyomozás teljesítését - feljelentés kiegészítése után - bűncselekmény hiányában 1997. január 31-én kelt határozatával megtagadta. 

A bejelentett panaszt a Fővárosi Főügyészség elutasította. 

A Legfőbb Ügyészség felülvizsgálati eljárása során a bejelentett panasznak helyt adott, s a nyomozás elrendelése iránt intézkedett. Határozata indokolásában kifejtette, hogy a nyomozóhatóság nem kellő alapossággal derítette fel a tényállást, a szaktanácsadó álláspontját aggályosnak találta, indokoltnak tartotta a tanúk részletes kihallgatását, igazságügyi gépjárműszakértő kirendelését és bizonyítási kísérlet lefolytatását. 

A nyomozóhatóság az ügyészség által feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében az előírt eljárási cselekményeket foganatosította, melynek eredményeként - értékelve a két szakértő alapvetően egybeeső véleményét és egyéb bizonyítékokat - ismételten arra a következtetésre jutott, hogy a baleset bekövetkezéséért a gépjárművezető felelőssége nem állapítható meg, ezért a nyomozást 1997. szeptember 25-én kelt határozatával megszüntette. 

A panaszos által a továbbiakban előterjesztett kérelmeket az ügyészi szervek elutasították.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatala Panaszirodáján 1998. február 23-án történ meghallgatása alkalmával több, az előzőekben részletezett hibát, hiányosságot vetett fel a nyomozóhatóság munkájával összefüggésben, amelyek véleménye szerint végül is az elkövető felelősségre vonásának elmaradásához, a nyomozás bizonyítékok hiányában történő megszüntetéséhez vezetett. 

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (a továbbiakban: Be.) 5. §. (1) bekezdése szerint a tényállás tisztázása, a bizonyítékok mérlegelése a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata. 

Az országgyűlési biztosnak (mint nem büntetőügyekben eljáró hatóságnak) nincs lehetősége a bizonyítékok mérlegelésére, így a nyomozás továbbfolytatásáról sem dönthet. Ezzel szemben azt kell vizsgálnia, hogy az eljáró hatóságok intézkedéseikkel, vagy intézkedéseik elmulasztásával okoztak-e alkotmányos visszásságot. 

Kétségtelen, hogy az eljárás kezdeti szakaszában a Legfőbb Ügyészség feltárt olyan mulasztásokat, melyek alkalmasak lehetnek alkotmányos visszásság megállapítására, de ezeket a hiányosságokat a továbbiakban megszüntették. 

Tekintettel arra, hogy a Be. 61. §. (4) bekezdése szerint a kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a terhelt terhére értékelni nem lehet, a nyomozás - bizonyítottság hiányában történt - megszüntetése önmagában nem tekinthető alkotmányos visszásság okozásának. Mivel tehát a nyomozás megszüntetése törvényi indok alapján történt, ennek valószerűségét pedig az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja, a nyomozás megszüntetése miatt alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot a panaszos egyidejű értesítése mellett megszüntetem.

Budapest, 1998. 

Dr. Polt Péter