OBH 1420/1998., 5579/1998., és 5723/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
A Pannonhalmi Szent Márton Otthonban élő panaszosok sérelmezték az otthonban nyújtott ellátás színvonalát és a körülményeket, különösen az étkeztetést, a postai küldemények kézbesítésének módját, az orvos ellátás hiányát, a térítési díj emelését, a szakképzett dolgozók hiányát és az épület minőségét. Kifogásolták továbbá az otthont fenntartó alapítvány és ennek vezetője által irányított gazdasági társaságok pénzügyeit. A vizsgálatra az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatalt, mint a működést engedélyező hatóságot.

Alkalmazott jogszabályok
- 1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (18. § (3) bek.)
- 1993. évi III. évi törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
- 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

Érintett alkotmányos jogok
Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Alkotmány 13. § (1) "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
Alkotmány 64. § "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé."
Alkotmány 70/D. § (1) "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez."
Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai
Az alapítvány működésének törvényességét és a vezető gazdasági tevékenységét hatáskör hiányában nem vizsgáltam. Az országgyűlési biztos a tevékenységére irányadó 1993. évi LIX. törvény 16. §-a értelmében egy beadványt akkor vizsgálhat, ha valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében a beadványt tevőt alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az említett törvény szerint alapítvány működésének a törvényessége és gazdasági ügyek vizsgálata nem tartozik az állampolgári jogok országgyűlési biztosának a hatáskörébe.

Az alapítványi fenntartású idősek otthona 1998-ban 65 férőhelyre kapott ideiglenes működési engedélyt. Az intézményben a vizsgálat idején 53 lakó ellátásáról gondoskodtak. Az engedély ideiglenességének oka a szakképzett személyzet alacsony létszáma volt. A Közigazgatási Hivatal szakemberei által elvégzett második vizsgálat szerint a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók száma kevés, és a szakképzettségük aránya sem éri el a jogszabályban előírt mértéket. A vizsgálatot végzők véleménye szerint az otthonban a közhangulat nem jó és az állampolgári jogok országgyűlési biztosához is több panasz érkezett. Ezek a körülmények és az alacsony szakképzettségi arány, illetve a mentálhigiénés szakember hiánya a mentálhigiénés gondozás elégtelenségének lehetőségét vetik fel. A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet szerint a bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik az ellátást igénybe vevő mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja a személyre szabott bánásmódot, a konfliktushelyzetek kialakítása, megelőzése érdekében az egyéni, csoportos megbeszélést, a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást, és segíti, támogatja az intézményen belüli kis közösségek, társas kapcsolatok kialakulását és működését. A szakképzett dolgozók alacsony száma a gyakori panaszokra és a mentálhigiénés szakember hiányára tekintettel a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben okoz visszásságot. Az otthonban Érdekképviseleti Fórum nem működik, ennek megalakítására az intézmény vezetője kétszer is kísérletet tett, de sikertelenül. Az Érdekképviseleti Fórum hiánya a gondozottak panaszhoz való jogával összefüggésben okoz visszásságot.

A havi térítési díj az első vizsgálat idején 20.400, a második vizsgálat alkalmával (két év múlva) pedig 26.400 forint volt. A térítési díjat egy évben két alkalommal emelik, az új összegről írásban tájékoztatják a lakókat. Ez a gyakorlat a jogszabályoknak megfelelő.

Az épülettel kapcsolatos panaszokra a jegyző által elvégeztetett építésügyi vizsgálat adta meg a választ. A vizsgálat eredményeképpen a jegyző a fenntartót a feltárt kivitelezési hibák 1999. decemberéig történő kijavítására kötelezte. A Közigazgatási Hivatal második vizsgálatának idején a fenntartó ezen kötelezettségének egy kivétellel eleget tett. Az egyik lakrész padlózatát a lakók írásbeli kérésére csak egy későbbi időpontban javítják ki. Az ÁNTSZ Győr Városi Tisztifőorvosának szakvéleménye szerint az intézmény megfelel a közegészségügyi és egészségügyi előírásoknak. Arra tekintettel, hogy az épület kivitelezésével kapcsolatos problémák a jegyző eljárása folytán megoldódtak, ajánlást nem teszek. 

Az intézmény lakói közül 10 fő részére volt szükséges diétás étkeztetés, ezeket a vizsgálatot végzők szerint és az étlapok adatai alapján el is készítették. Diétás étkeztetésben csak az orvos javaslatára részesülhet a lakó, kívánságra nem. A gondozottakat rendszerint bevonják az étrend összeállításába. A vizsgálatot végzők megállapították, hogy nem minden lakó kívánja a igénybe venni az otthon által nyújtott napi háromszori étkezést. Többen maguk készítik el az ételt, vagy a közelben lakó rokonoknál étkeznek, ezért csökkentett térítési díjat fizetnek.

Az intézmény orvosa belgyógyásza szakorvos, aki az első vizsgálat idején az otthonban heti 2 órát rendelt, de ezen kívül bármikor elérhető volt. A lakóknak lehetőségük van a község orvosát is igénybe venni, aki szükség szerint helyettesíti az intézmény orvosát. Szakorvosi ellátás szükségessége esetén a lakókat mentő, vagy az intézmény autója viszi a rendelésre. A vizsgálatot végző szakemberek szerint az orvosi ellátás megfelelő, de a heti 2 órás rendelési idő kevés volt. Az engedélyező hatóság felhívta erre az otthon vezetésének figyelmét. A második vizsgálat idejére az orvosi rendelés óraszáma heti 2x2 órára emelkedett. Az orvos rendelési idejének rövidsége a gondozottak legmagasabb szintű testi egészséghez való jogával összefüggésben okozhat sérelmet, de arra tekintettel, hogy a Közigazgatási Hivatal vizsgálatának eredményeképpen az orvos rendelési idejében változás történt, ajánlást nem teszek. 

A postai küldemények átvétele és átadása a postáról szóló 1992. évi XLV. törvény szabályai szerint működik. Az említett jogszabály szerint a szolgáltató a küldeményt a címzett magánszemély helyett az adott címen működő szociális ellátást nyújtó intézet erre meghatalmazott átvevőjének adja át kézbesítés végett. Ilyen közvetett kézbesítés esetén a szolgáltató felelőssége a küldemény átadásával az átvevőre száll át. Az otthon ennek megfelelően a közvetett kézbesítés ellátásra meghatalmazást adott három alkalmazottjának, így a posta a küldeményeket az ő kezükhöz kézbesíti. A meghatalmazottak a kézbesítőkönyvbe bejegyzik a szükséges adatokat, majd a címzettel az átvételt követően aláíratják a könyvet. Ezen kívül az otthon postafiókot bérel, az innen elhozott leveleket a lakók előcsarnokban elhelyezett saját postaládájába teszik. A gondozottak a feladásra szánt leveleket igény szerint szintén átadhatják a meghatalmazottnak. A nyugdíjak kifizetésének módja a fentiekhez hasonlóan történik. Az intézmény vezetője átveszi a nyugdíjakat és még aznap valamennyi lakónak kifizeti a teljes összeget. A lakók meghallgatása alapján a vizsgálatot végző szakemberek azt tapasztalták, hogy a kézbesítési rendszerrel kapcsolatban nem merült fel probléma. 

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy az otthon vezetője az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében gondoskodjon
- az érdekképviseleti fórum megalakításáról,
- a szakképzettségi arány jogszabálynak megfelelő növeléséről.

Budapest, 2000. június 5.

Gönczöl Katalin