OBH 1395/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:    Önkormányzati bérházban működő
vegytisztító elleni panasz vizsgálata

Az eljárás megindítása:
	A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához fordulva kifogásolta, hogy a Bp. V. Arany J. u. 34. szám alatti épületben működő szolgáltatók tevékenysége a ház lakóinak pihenését lehetetlenné teszi, és a vegytisztító működése az egészségüket veszélyezteti, de az évek óta húzódó problémájuk rendezésére az illetékes hatóságok nem tettek megfelelő intézkedéseket.
	A mulasztás miatt benyújtott panasz kapcsán a legteljesebb testi, lelki egészséghez való alkotmányban biztosított jogok sérelme veszélye miatt vizsgálatot indítottam. A panaszos, illetve az illetékes hatóságok által közöltek alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos egy műemléki védelmet élvező önkormányzati tulajdonú épületben lakásbérlő. Panaszát a lakótársai nevében is írta. Beadványa szerint az épület földszintjén lévő helyiségek 1995 előtt irodaként működtek, és CRISTAL-B Kft az Országos Műemlékvédelmi Hivatal előzetes engedélye nélkül a helyiség használati módját megváltoztatta, és tisztítószalonként és szoláriumként hasznosította. Ezt követően végzett helyszíni szemle alapján a Műemlékvédelmi Hivatal Műemlékfelügyeleti Igazgatósága a tevékenység megszüntetését rendelte el, de az érintett fellebbezése folytán a másodfokú hatóság a határozatot hatályon kívül helyezte, és az új eljárás eredményeként hozott határozatban a működtető fennmaradási engedélyt kapott.
	Ezt követően a ház lakói különböző hatóságokhoz fordultak a házban működő szolgáltatók által okozott zaj- és rezgés megszüntetése, illetve korlátozása érdekében.
	A Bp. V. kerületi Önkormányzat a zajpanaszok kivizsgálására 1996-ban zajmérési szakvéleményt készíttetett, melynek alapján az önkormányzat Műszaki Osztálya, és a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség is meghatározta a zajkibocsátási határértékeket az épületben működő Burger King Étterem számára.
	A panaszok azonban változatlanul fennálltak, de azt ezt követő zajszínt-mérések már nem mutattak ki határérték túllépést. A zaj és rezgés csökkentésére előírt intézkedések a lakók szempontjából nem vezettek eredményre, ezért fordultak az országgyűlési biztoshoz.
	A vizsgálat megkezdésekor megkerestem az érintett hatóságokat és álláspontjukat kértem.
	Az Országos Műemlékvédelmi Hivatal tájékoztatott, hogy mint másodfokú hatóság az 11575/99 számú jogerős határozatukban kötelezték a CRYSTAL-B Kft.-t hogy az épület udvari homlokzatán engedély nélkül elhelyezett klímaberendezést 30 napon belül bontsa el. E határozat ellen bírósági keresetet lehet benyújtani.
	Lakossági panasz alapján az ÁNTSZ V. kerületi Intézete a bejelentés napján 2000. február 25-én a CRYSTAL-B Kft. vegytisztító szalonja feletti lakásban helyszíni levegő-szennyezettségi mérést végzett és a vizsgálat alapján megállapította, hogy a súlyosan egészségkárosító hatású tetraklór-etilén immissziós értéke a szabvány szerinti értéket 2000-szeresen meghaladta. A mérés eredményeként a vegytisztítói tevékenységet - további intézkedésig - azonnali hatállyal felfüggesztette. Fellebbezés folytán az ÁNTSZ Fővárosi Intézete megváltoztatta, és a vegytisztítói tevékenységet 30 napos próbaidőre engedélyezte azzal, hogy ezen időszak alatt laboratóriumi mérésekkel ellenőzi, hogy a technológia módosításával a környezetszennyezés mértéke a szabványban meghatározott érték alá csökkenthető-e. A próbaidő engedélyezését az indokolta, hogy a kft bejelentette, hogy a vegytisztító szalonban az üzemi tér és a vegytisztító gépek mesterséges szellőző rendszerének átépítése folyamatban van, majd annak elkészültét 2000. április 4-én a helyszínek járó szakértő is igazolta.
	Az ÁNTSZ Fővárosi Intézetének Közegészségügyi Kémiai Laboratóriuma - a próbaüzem alatt - 2000 . április 25-én munkahelyi és környezeti levegővizsgálatokat végzett, melyek továbbra is a határérték mintegy 100-szoros túllépését mutatták ki, ezért a Fővárosi Tisztifőorvos vegytisztítói tevékenységet határozatlan időre felfüggesztette.
	A szakértői vizsgálatok a lakásban tapasztalható rendkívül magas koncentrációjú légszennyezést annak tulajdonították, hogy az épület szerkezete annyira tönkrement, hogy a gáz a födém repedésein keresztülszivárogva jut a vegytisztító fölötti lakásba.
	Az épület állapota már évek óta folyamatosan romlott, ezért a Bp. V. kerületi Önkormányzat Vagyonkezelője már régóta tervezte a teljes felújítást, de az csupán 2000. júliusában kezdődhetett meg. A Országos Műemlékvédelmi Hivatal Műemlékfelügyeleti Igazgatósága, mint első fokú építésügyi hatóság már 1997-ben engedélyt adott az épület felújításra, melyből a tető felújítása már megtörtént. A vagyonkezelő a teljes felújításhoz 2000. júliusában kezdett hozzá, de ahhoz az épületből a lakásbérlőket el kellett helyezni.
	Az önkormányzat a bérlőket - az épület felújításáig - ideiglenesen szükséglakásokban helyezte el.

Az  ügy jogi háttere:
A./ 1949. évi XX. tv.		 A Magyar Köztársaság Alkotmánya 
B./ 1990. évi LXV. tv. 	 A helyi önkormányzatokról (Ötv.)
C./ 1993. évi LXXVIII tv.	A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre 				vonatkozó egyes szabályokról szóló. törvény
D./ 21/1986. (VI. 2.) MT r.	 A levegő tisztaságának védelméről

Az  alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya 
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás (...) 

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény

18. § (1) Ha az épület karbantartásával, felújításával, helyreállításával, átalakításával, bővítésével kapcsolatos munkák csak a bérlő átmeneti kiköltöztetése esetén végezhetők el, a lakásbérleti jogviszony a munkák elvégzésének időtartamára szünetel. A szünetelést és annak időtartamát a bérbeadó és a bérlő megállapodása, vita esetén a bíróság állapítja meg.
(2) A bérbeadó az átmenetileg kiköltöztetett bérlő részére ugyanazon a településen - fővárosban a főváros területén - köteles másik lakást felajánlani. A bérlő ingóságai elhelyezésének, továbbá költözésének költségei a bérbeadót terhelik.
(3) A bérlő kevesebb szobaszámú, alacsonyabb komfortfokozatú lakást is köteles elfogadni, ha az egyébként - az együttlakó személyek számára is figyelemmel - megfelel a lakás követelményeinek.

21/1986. (VI. 2.) MT rendelet a levegő tisztaságának védelméről
1. § (1) A rendelet célja, hogy az emberi egészség és az emberi környezet megóvása érdekében megállapítsa a káros légszennyezés megelőzésére, csökkentésére, illetőleg megszüntetésére vonatkozó legfontosabb szabályokat.
4. § (4) A levegőtisztaság-védelmi államigazgatási ügyben eljáró hatóság [15. § (1) bek.] a területi kibocsátási határértéknél kisebb határértéket is megállapíthat (egyedi határérték), ha ez a légszennyezéssel érintett terület állapotára tekintettel indokolt.
(5) A beruházó a terület-felhasználási, az építési (létesítési) és használatbavételi (üzembe helyezési) engedélyezési eljárás során igazolni, a levegőtisztaság-védelmi hatóság pedig ellenőrizni köteles, hogy a tervezett, illetőleg megvalósított műszaki megoldás megfelel-e a levegőtisztaság-védelmi előírásoknak. Az igazolásnál és az ellenőrzésnél a levegőbe kerülő valamennyi légszennyező anyagot figyelembe kell venni.
8. § (1) Rendkívüli - azonnali intézkedést igénylő - veszélyes légszennyezettség kialakulásának lehetősége vagy bekövetkezése esetén az emberi élet, az egészség, illetőleg a környezet megóvása érdekében a) a levegőtisztaság-védelmi hatóság a veszélyeztetett körzetben a helyhez kötött légszennyező források üzemeltetőit - ha a feltételek biztosítottak - más energiahordozó használatára, illetőleg a légszennyezést okozó tevékenységük időleges korlátozására vagy felfüggesztésére kötelezi;
9. § (1) A levegőtisztaság-védelmi hatóság az első fokú közegészségügyi hatóság (a továbbiakban: közegészségügyi hatóság) véleményének figyelembevételével a veszélyes légszennyezettséget okozó, helyhez kötött légszennyező forrás üzemeltetőjének légszennyezést okozó tevékenységét - a kibocsátásnak a vészhelyzetet megszüntető mértékűre való csökkentéséig - korlátozza, illetőleg felfüggeszti.
15. § (1) A helyhez kötött légszennyező forrásokkal kapcsolatos levegő-tisztaságvédelmi államigazgatási ügyben első fokon
a) szolgáltató tevékenységet ellátó létesítmény esetén a 8. § (1) bekezdése a) pontja és a 9. § (1) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester; a 4. § (2)-(4) bekezdése, az 5. § (1) bekezdésének a)-e) pontjai, az 5. § (2) bekezdése és a 10. § (1) bekezdése alapján indult ügyekben a jegyző,
b) egyéb tevékenységet ellátó létesítmény esetén, a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség (felügyelőség),
c) szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó létesítmény esetén a felügyelőség jár el.

A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálatom megindításakor figyelemmel voltam arra, hogy a panaszolt ügyben több szervezet és hatóság volt érintett, továbbá az önkormányzat is több hatáskörben szerepelt.
	Az épület tulajdonosa a Bp. V. kerületi Önkormányzat, és a Fővárosi Önkormányzat, a vagyonkezelői feladatokat, önálló jogi személyként a Bp. V. kerületi Önkormányzat Vagyonkezelő Rt. látja el. Az épület műemléki védettség alatt áll, ezért az első fokú építésügyi hatóság az Országos Műemlékvédelmi Hivatal Műemlékfelügyeleti Igazgatósága.
	Környezetvédelmi hatóságként eljárhat a polgármester, illetve a jegyző, vagy a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség. A munkaegészségügyi kérdésekben hatóságként, a környezetvédelmi ügyekben pedig szakhatóságként jár el az ÁNTSZ kerületi intézete, és másodfokú szerve a fővárosi intézet.
	A panaszos mint lakásbérlő abban érdekelt, hogy a lakásában ne kelljen attól tartania, hogy a szintén önkormányzati bérlő által okozott környezetszennyezés a nyugalmát, és az egészségét veszélyezteti, ennek érdekében fordult az illetékes hatóságokhoz, és a bérbeadóhoz. Azok eljárásának eredménytelensége miatt kérte az országgyűlési biztos vizsgálatát.
	A vizsgálatom során beszerzett szakértői vélemények alapján alaposan feltételezhető, hogy a hatóságok által elrendelt intézkedések azért nem vezettek megfelelő eredményre, mert az épület állapota olyan mértékben leromlott (egyes részeit már évekkel korábban életveszélyesnek nyilvánították, és kiürítették), hogy abban az általános feltételek mellett szolgáltató tevékenység nem lenne folytatható. A vegytisztítói tevékenységet az ÁNTSZ Fővárosi  V. kerületi Intézetének helyettes főorvosa 2000. május 18-i hatállyal határozatlan időre felfüggesztette. A szolgáltató képviselőjének a határozat ellen benyújtott fellebbezését az ÁNTSZ Fővárosi Intézetének Tisztifőorvosa elutasította. A jogerős határozat ellen benyújtható keresetnek a végrehajtásra nincs halasztó hatálya.
	Az üzemeltető a tevékenység ismételt megkezdésének engedélyezését akkor kérheti, ha megfelelő dokumentumokkal igazolja, hogy a jelenlegi légtechnikai rendszer további műszaki átalakítását elvégeztette, és annak eredményeképpen várható, hogy az a szennyezett levegő nyílászárokon történő kijutását, vagy az elszívott levegő visszaáramlását biztonsággal képes megakadályozni. E dokumentumok benyújtását követően csak a laboratóriumi ellenőrző vizsgálatok céljából kerülhet sor a próbaüzem ismételt engedélyezésére.
	Tekintettel arra, hogy az épület teljes felújítása megkezdődött, ennek érdekében a bérlőket a lakástörvény 18. § -ának alapján ideiglenesen szükséglakásban helyezték el. A vagyonkezelő illetékesének álláspontja szerint a felújítás - a Fővárosi Önkormányzat, mint résztulajdonos döntésétől függően - kb. egy év alatt befejeződhet, és a bérlők visszaköltözhetnek lakásaikba.
	Az ÁNTSZ Fővárosi Intézete a megkeresésemre ismételt zaj- és rezgésvizsgálatot rendelt meg, amit a Zaj- és Rezgésvizsgáló Laboratorium 2000. május 16-án végzett el, és nem állapítot meg határérték túllépést az épületben működő szolgáltatók részéről, csupán javaslatot tett a várható felújítás során a szellőző- és klímaberendezések áthelyezésére.
	A felújítástól a zaj- és rezgésterhelés jelentős csökkenése várható, mivel a födém - amely szintén felújításra kerül - olyan rossz állapotban van, hogy az szinte csak fokozza a zaj- és rezgésterhelést. Egyetértek az ÁNTSZ Fővárosi Intézete Zaj- és Rezgésvizsgáló Laboratorium osztályvezető-főmérnökének kezdeményezésével, mely szerint az épület földszintjén működő szolgáltatók - amelyek a felújítás alatt is folyamatosan üzemelnek - tevékenysége által okozott zaj szintjét a lakóház felújítását követően, de a bérlők visszaköltöztetése előtt ismételten meg kell vizsgáltatni, és amennyiben az nem felelne meg a jogszabályokban meghatározott határértékeknek, úgy a hatóságok még a lakók visszaköltözését megelőzően megtehetnék a szükséges intézkedéseket.
	A vizsgálat eredményeképpen megállapítom, hogy az elmúlt öt évben több alkalommal fordult elő, hogy a hatóságok között pozitív, illetve negatív hatásköri összeütközés történt, azaz egy ügyben több hatóság is megállapította eljárási hatáskörét, - mint például a zajkibocsátási határértékeket meghatározásakor - vagy mindegyik a saját hatáskörének hiányát.
	A lakók panasza két fő kérdés köré volt csoportosítható. Kifogásolták az épület állapotát, és az abból keletkező konfliktusokat, valamint a vegytisztító szalon szellőztetésének a nyugalmukat zavaró zaj- és rezgésszintjét, illetve 2000 februárjában az onnan kiáramló vegyszerszagot. 
	Az ÁNTSZ fővárosi Intézetének jogerős határozata a vegyszerszagot okozó egészségkárosító hatású tevékenység megszüntetését rendelte el, és az újraindítást szigorú feltételekhez kötötte, így a panasz, várhatóan a lakók visszaköltözését követően sem kezdődik újra. Az épület teljes felújítása pedig, az annak leromlott állapota miatt keletkezett panaszokat véglegesen rendezi.
	A fentiek alapján megállapítom, hogy a hatósági eljárások eredményességének elhúzódását a jogorvoslat lehetőségének biztosításán túl, főként objektív körülmények okozták, mint az épület állapota, és a több tulajdonos eltérő érdeke, de abban szerepe volt a hatóságok között nem teljes mértékben tisztázott hatásköri kérdéseknek is.
	A lakók nyugalmát zavaró, és egészségét veszélyeztető környezetszennyezés a megtett hatósági intézkedésekkel, és a felújítással várhatóan orvosolható, ezért az ügyben ajánlást nem teszek, csak felhívom az érintett hatóságok vezetőinek figyelmét, hogy a hatóságuk hatásköréről a munkatársaikat megfelelő módon tájékoztassák.
	A felújítást követően - szükség esetén - utóvizsgálatot indítok.

Budapest, 2000. július 24.

Gönczöl Katalin